74 SCHENK J. 



lett azóta kiszárítva! Véget értek a keselyük és más hatalmas ragadozó- 

 madarak közös lakomái, amióta az elhullott marhát azonnal el kell 

 földelni ! 



Ahol néhány századdal ezelölt az őserdők sűrűjében a bölény 

 oltotta szomját a kristálytiszta hegNa patakban, ott most vasúti vonatok 

 viszik súlyos terhüket, vagy nn'iiűakon élénk forgalmat bonyolitanak le 

 s széles és termékeny folyóvölgyeinkben ez még sokkal inkább van igy. 



A madárvilág alkalmas fészkelő és tartózkodási helyei közül jelenleg 

 már nagyon sok elpusztult és mindinkább elmúlik az az állapot, amelyben 

 Zetk Miklós figyelte meg madárvilágunkat s űzte kedvenc tudományunkat. 

 Mindez elmúlt és többé nem is tér vissza. 



Azt hiszem ennélfogva, hogy a hazai madártan érdekében cselek- 

 szem, amidőn a rendelkezésemre bocsátott adatokat közreadom. 



Mielőtt azonban rátérnék magának a munkának a közlésére, előre- 

 bocsátok még néhány adatot a szerző életrajzáról. 



Zetk Miklós 1810-beii született Bécsben, ahol édesatyja Zetk 

 JÁNOS udvari tanácsos volt. A gymnáziumot és a felsőbb osztályokat 

 Nagvenyeden végezte s miután Marosvásárhelyen a jogot 

 hallgatta, tudományos képzettségének kibővítése céljából két évig a b é c s i 

 és három évig a berlini egyetemet látogatta. 1838-ban választották 

 meg Nagyenyeden a természetrajz tanárává s ezt a választást ő 

 csak a tudomány ii'ánt való szeretetből s azzal a nemes elhatározással 

 vállalta el, hogy a természettudományoknak minél több hivet és mivelőt 

 nevel. 



1842-ben megnősült. Meghalt 1854-ben N a g y e n y e d e n." 



Bármilyen becsesek az itt közölt életrajzi adatok Zetk Miklós 

 életéről és működéséről, mégse lehet elhallgatni, hogy azok nagyon 

 hiányosak. Hiszen még azt se mondják meg, hogy ki volt Zetk mestere, 

 ki oltotta belé a természettudományok iránt való szeretetet, kinek a 

 hatása alatt lett ornithologus. Hiába keresünk azonban életrajzi adatokat 

 az idevágó irodalomban. Szinntei József Magyar irók élete és munkái 

 cimű nagy müve ZETK-nek még csak a nevét sem ismeri. Emiit ugyan 

 rgy idősebb Zeyk Miklós n a g y e n y e d i tanárt, akinek Írásai E n y e d 

 pusztulása alkalmával szintén elvesztek, de az nem azonos a mi ZETK-ünkkel. 



A kortársak is bár dicsérőleg emlegetik mindenütt Zetk Miklós 

 nevét, életrajzi adatokat nem nyújtanak. Petényi a következő szavakkal 

 emlékezik meg róla. „Erdély állattani tekintetben" cimű munkájában. 

 (A magyar orvosok és természet^izsírálók Pécsett tartott VI. nagygyűlésé- 

 nek munkálatai 1846. p. 383.): „Méltán tündöklik az erdélyi madárbuvárok 

 elején Zetk Miklós is, nagyenyedi tanár, kinek az erdélyi ornithologia 

 több honi ritkaságok fölfedezését már is köszöni, de majd még bizonnyal 

 többeket fog köszönni". Hanák János „Az állattan története és irodalma 



