ZEYK MIKLÓS ÉLETE ÉS MŰKÖDÉSE 75 



Magyarországon" ciniü 1849. megjelent munkájának 180 lapján is csak a 

 következőket irja róla: ..ifj. Zeyk Miklós nagyenyedi tanár alapos 

 készültséggel és ernyedetlen buzgalommal vizsgálja Erdély állatait és 

 szaporítja a collegium állatgyüjteményét." 



Ezután közel 50 esztendeig hiába keressük nevét az irodalomban. 

 1885-ben jelenik meg Csató munkája Alsófehér és Hunyad vármegyék 

 madárvilágáról a Zeitschrift für die gesanmite Ornithologie IL kötetében 

 s itt a 395 lapon ZEYK-ról is esik szó, mint aki STETTEa-rel egyidöben 

 alapított gazdag madártani gyűjteményt Enyeden s hogy nemcsak 

 nagytudományu férfin volt, hanem kiváló megfigyelő is, aki azonban 

 megfigyeléseit nem közölhette. Csató itt ugylátszik csak visszaemlékezéseit 

 vetette papirra, akkoriban még nem került hozzá Zetk irodalmi hagyatéka, 

 de már négy évvel későbben az Orvos- és Természettudományi Értesítő 

 1889. évi kötetének 39 — 56 lapjain Dr. Entz Géza kiadja a Csató 

 kezéhez került irodalmi hagyatékból „A madarak költözése" cimü érte- 

 kezést. 



Ettől fogva most már állandóan, kisebb-nagyobb időközökben talál- 

 kozunk Zeyk nevével a madártani szakirodalomban. Ornithologiai naplóiból 

 Hebman Ottó közölt egyes adatokat „A madárvonulás elemei Magyar- 

 országon 1891-ig" cimü 1895-ben megjelent müvében. Ugyanitt a 77 

 lapon rövid kivonatát adja a madarak költözése cimü értekezésének, de 

 életrajzi adatok nélkül. Az Aquila IV. 1897. évi kötetében (p. 164—169). 

 újból szóba kerül Zetk hagyatéka és némileg működése is ; ezúttal a 

 hagyatékában talált Dr. Knöpfler ViLMOS-féle gyűjtemény jegyzéke lett 

 kiadva. 



Részletesebb adatokat tartalmaz Dr. Szilády Zoltán székfoglalója 

 „Bethlen kollégiuma és a természettudományok" (Nagyenyed 1904.), 

 de itt főleg a kiváló tanárt és paedagogust ismerteti. ZF.YK-ről szóló 

 tudásunk fogyatékosságát tán legjobban jellemzi az úgynevezett „Fauna- 

 katalogus", melyet a Természettudományi Társulat megbízásából irtam a 

 Magyarország ezer éves fennállásának emlékére kiadott gyűjteményes 

 mű számára, befejeztem 1914-ben, megjelent 1917-ben. Ebben PETÉNYr 

 mellett, mint korának egyetlen számottevő ornithologusát csak STETTBK-t 

 nevezem meg. 



Az Aquila 1916. évi kötetében ,,Régi hires erdélyi madárgyüjte- 

 mények" cimü munkámban p. 166 már részletesebben, de még mindig 

 igen hézagosan ismertetem működését s csak az Aquila 1918. évi köte- 

 tében az emiitett Faunakatalogus német fordításában (p. 41 — 42) tudtam 

 Zeyk életét részletesen ismertetni és működését méltatni. 



Dr. Szilády Zoltán, Schalow Herman és a fent fölsorolt irodalmi 

 források mellett most már csak a legautentiloisabb forrás van hátra, t. i. 

 saját följegyzései, anK.'lyekből még néhány adatot ki lehet tallózni. Ezen 



