78 SCHENK J. 



fogva a hadi készületek és utóbb a háborúzások minden munkásságomat 

 és időmet igénybe vették. November 8-án elhagyva N.-Enyedet a tábor- 

 ral jöttem B.-Hun vadig. Innen 19-én indultam N.-Várad felé s 25-én 

 érkeztem Roffra. Decembernek 10 első napját Pesten töltöttem. Mindez- 

 alatt csak az utón s a Pesti Múzeumban szerezhettem néhány tudományos 

 adatot. A Magyarországra vonatkozó tapasztalataimat külön naplóban 

 jegyeztem fel. Leend-é valaha alkalmam ezen Erdélyi naplót folytatnom, 

 Isten tudja! Én nem hiszem. Enyed nincs. Azon tömérdek kincs, melyet 

 egy évtizeden keresztül a Múzeumba gyűjtögettem, papirosaimnak leg- 

 nagyobb részével hamuvá lett." 



Ezt az idézetet főleg azért tartottam szükségesnek, mert bizonyos 

 támaszpontokat tartalmaz arra vonatkozólag, mikor irta Zeyk ezt a mun- 

 káját. Minden jel arra vall, hogy magyarországi tartózkodása alatt. 

 Emellett szól elsősorban Zeyk fenti kijelentése, hogy Írásainak 

 legnagyobb része megsemmisült. De vannak közvetlen bizonyítékok is. 

 Jgy az Anas purpureo-viricUs leírásánál szórói-szóra a következőket mondja : 

 „Ezen récze, valamint rajza és leirása. melyet mielőtt kitöltöttem volna, 

 róla készítettem. En y eden elpusztultak. Ezért csak emlékezetemből irha- 

 lom itt le." Természetes dolog, hogy az ..itt" nem vonatkoztatható egy- 

 szerűen Tiszaroff-ra, de hogy mégis ott kellett azt megirnia, azt egész 

 világosan mutatja kéziratnak a Strix noctiia-ra. vonatkozó része. A kézirat 

 véges-végig állandóan ugyanazzal a tintával ugyanazzal az egyöntetű írással 

 van Írva. Láthatólag egyfolytában megszakítás nélkül készült a kézirat s igy 

 a későbbi betoldásokat élesen meg lehet különböztetni az eredeti Írástól. 

 A kuvikról már most azt írja, hogy Erdélyben ritka, ellenben az Alföldön 

 a Tisza mentén gyakori. A mikor tehát ezt leírja, akkor már részben 

 ismerte uj tartózkodási helyének, Tiszaroffnak madártani viszonyait. 

 Most jön aztán a pótlás, mely szerint Erdélybe való %dsszatérése után 

 a kuvik sokkal gyakoribb volt, mint annak előtte. Ezt a megfigyelést 

 mindjárt 1851 augusztus 19-én és 21-én tette — ornithologíai naplójának 

 tanúsága szerint — tehát azonnal a visszatelepülése után való első hetek- 

 ben s igy kétségtelen, hogy kéziratának ezt a részét készen magával hozta. 

 Kéziratának és ornithologíai naplójának tüzetesebb összehasonlítása minden 

 egyes fölmerülő esetben azt eredményezi, hogy kéziratát Tiszaroffon 

 írta s a legnagyobb valószínűség szerint 1849 szeptember második fele 

 után kezdte meg. Ezt közvetlenül bizonyítja a Muscicapa parva-Ta vonat- 

 kozó leírás, mely szinte szószerint egyezik ornithologíai naplójának ide- 

 vágó és 1849 szeptember második felében kelt részletével és ugyanazt 

 a rajzot is tartalmazza, amely a kis légykapó farkatartását szemlélteti. 

 Kétségtelen, hogy kéziratának ez a része a fenti dátum után készült. 

 A készülés hozzávetőleges időpontjára nézve tehát két határértékünk van, 

 egyrészt 1849 szeptember, másrészt 1851 augusztus. 



