ZEYK MIKLÓS ÉLETE ÉS MŰKÖDÉSE 79 



Ezt az időközt aztán némileg megró viditi és jobb megközelitését 

 engedi ZETK-nek 1850 január 23-án kelt Gáspár JÁNOS-nak Pestre 

 címzett levele — az egyetlen Zetk levél, amelyről tudomásom van s ame- 

 lyet a Petényi levelezése között találtam meg. Valószínűleg a címzett 

 adta át PsTÉNYi-nek az abban foglalt kérések foganatosítása céljából 

 ZEYK-nek ez a levele a következőképpen hangzik : 



„Édes Gáspár Cr! Utolsó kérésem nyomán arra szólítom fel, hogy 

 legyen szíves nekem a következendő könyveket megszerezni, néhány 

 hetekre. Pontosan vissza fogok mindent küldeni. Die Wirbelthíere Europas 

 von G. Keyseelink und Blasiüs. A Magyar Természetvizsgálók 1844-ben 

 Kolosvártt tartott nagygyűlésének munkálatai. Vollständiges Handbuch 

 der Naturgeschichte der Vögel Europas von L. Glogek. Ha ezen könyvek 

 nem volnának megka|)hatók néhány hétre is, azon esetben arra kérném, 

 hogy jegyezze ki azokból számomra legalább a következő adatokat, vagy 

 ha ideje nem volna, jegyeztesse ki valaki által. A Természetvizsgálók 

 Munkálataiból a Stetter által közrebocsátott lajstromát az Erdélyi 

 Madaraknak, de csak a neveket jegyezze le. GLOGER-ből mindaz, ami 

 mondatik énekéről a következendő Sylvia fajoknak: Sylvia palustris B., 

 aS'. arundinacea Lath., S. fluviatilis Wole., S. phragmitis Bechst., 

 S. cariceti Natjm., S. hortensis, S. cinerea., S. prasinopyga., S. trochilus.'" 



(Ezután következik 2 Totanus faj s a Limosa hosszú leírása meg- 

 határozás végett). 



„Még több hasonló nemű kéréseim is volnának, de ezúttal nem 

 akartam többekkel alkalmatlankodni. Szeretném, miután több mint egy éve 

 hogy itt lakom, ezen vidéket természettudományi tekintetben leirní, bárha 

 töredékesen is s így a haza ösmeretét bár egy lépésecskével elébb 

 mozditni, de minden könyvek és tudományos eszközöktől megfosztatva, 

 az utolsó időkben még lőfegyveremtől is, aüg tudok haladni. A Pesti 

 Múzeum, Természetvizsgáló Társulat, ha önérdekét és kitűzött célját érti, 

 ugy vállalatomat pártolni fogja. Ezeket is azért írom, hogy ez alkalommal 

 puhatolja ki, hogy mennyi segítségre számolhatok. Ha lesz pártolásom, 

 aklíor majd több kéréseimet is fogom közölni." 



„Vajda urat azon kérjük, hogy látogasson meg időről-időre leveleivel, 

 hogy tudhassunk mi is valamit a világ dolgairól, mert ha a tudományt 

 űzni bajos itt, még bajosabb tudni valamit arról, mi a helység határain 

 tul történik." 



Tehát 1850. elején foglalkozott azzal a gondolattal, hogy leírja 

 Tis zar off vidékét természettudományi tekintetben. Azonban kétségtelen, 

 hogy nemcsak ez lehetett a szándéka, mert hiszen Tiszaroff madár- 

 világának ismertetése céljából mi szüksége lett volna Stetter munkájára 

 Erdély madarairól? Ezen az alapon a munka készülésének éve minden 

 valószínűség szerint az 1850-iki esztendő volt, és pedig annak első fele, 



