S^ SCHENK J. 



mindenütt tömör, világos és nagyon kifejező, ugy hogy néhány szóval is 

 teljésen határozott képet szokott adni valamely faj faunisztikai és egyéb 

 viszonyairól. Feljegyzései alapján szinte fölelevenedik előttünk az 1848. 

 előtti Erdély madártani arculatja: a dögön gyülekező keselyücsaipailok, 

 a ^^asfajok gyakorisága, az apró ragadozóh sokasága, a szőlők, gyümölcsösök, 

 kertek változatos és gazdag madárélete, a völgyekben, berkekben, havasalji 

 erdőkben gyülekező apró madárvilág, a tavakon és a folyók mentén 

 lejátszódó vizimadáréiet, a szálerdők és havasok, végül a kopasz havas 

 madárvilága, valamennyi az őt jellemző keretben, évszakok szerint is 

 pompásan beállitva, mely fajok mikor vonulnak, mikor mily vidéken 

 bolyongnak, hol fészkelnek stb. stb. 



A fölsoroltakon kivül még egy igen értékes elem van ebben a kéz- 

 iratban: a pompás magyar madárnevek*), ezek jó részükben ma iS 

 érvényben vannak. 



Az elmondottak Zetk MiKLós-nak ezt a kiadatlan kézkatát külföldi 

 viszonylatban is kora színvonalán álló szakmunkának mutatják be s ezért 

 nem is volt nyugtom addig, amig állandó betegeskedésem dacára és saját 

 megkezdett és félben levő munkáim rovására is sajtó alá nem rendeztem 

 azt. Hangsúlyozni kivánom, hogy minden változtatás nélkül, teljesen az 

 eredeti nyelvezetben rendeztem sajtó alá s éppen csak azokat a fajokat 

 hagytam el, amelyeknek csak pusztán a nevük volt meg a kéziratban. 



Az Erdély madarait tárgyaló (jelen) kézirat közreadásával Zeyk 

 Miklós madártani vonatkozású irodalmi hagyatékából már csak madártani 

 naplói maradnának kiadatlanul. Először jelent meg a madarak költözéséről 

 szóló értekezése az Orvos Természettudományi Értesitő XIV. 1889. II. 

 Természettud. Szak XI. kötet 39 — 56. lapjain, mely az első idevágó, kora 

 színvonalán álló s alapvető magyar munka. Madártani naplóinak egyes adatai 

 Herman Ottó „A madárvonulás elemei Magyarországon 1891-ig" című 

 müvében jelentek meg. Az Aquila IV. 1897. évf. 164 — 169. lapjain 

 jelent meg a hagyatékában talált Dt. KNÖPFLES-féle madárgyüjtemény 

 jegyzéke és „Régi híres erdélyi madárgyüjtemények" cimü tanulmányomban 

 (Aquila XXIII. 1916. p. 168. etc.) közöltem a nagyenyedi kollégiumban 

 megvolt gyűjteményének jegyzékét és eredeti gyűjtemény-naplóit. Attól 

 tartok, hogy ha most az Erdély madárvilágát tárgyaló kézirattal egyidejűleg 

 nem közölném az eredeti ornithologiai naplókat is, akkor már alig van 

 rá kilátás, hogy azok valaha is a nyilvánosság elé kerüljenek. Pedig 

 Zetk Miklós ornithologiai működésének minél tökéletesebb jellemzése s 

 a bennük foglalt történeti és tudományos becscsel bíró adatok értékesit- 



*) Számos helyen a népies elnevezések hiányzanak, ellenben a madarak költözés^ 

 cimü, már megjelent kéziratában megvannak. Ilyen esetekben az utóbbi kéziratból 

 pótoltam a népies elnevezéseket, de ezeket az eredeti kéziratban levőktől *)-gal külörí- 

 höztetleip. meg. 



