ZEYK MIKLÓS ÉLETE ÉS MŰKÖDÉSE ^ 



íietése Céljából mindenképpen érdemesek a közreadásra, dacára annak 

 hogy anyaguk egy része már megjelent. Heeman Ottó föntidézett müvében 

 azonban csak a tavaszi vonulásra vonatkozó adatok vannak felvéve s ezek is 

 helyenként korrekturára és kiegészítésre szorulnak, mert az adatok kiírását 

 nem előzte meg a kéziratok tüzetesebb áttanulmányozása, minek következ- 

 tében több faj kiírása téves. Nem jelentek meg azonban az őszi vonulási és 

 faunisztikai adatok, pedig utóbbiak között igen becsesek azok, amelyek a 

 Tiszamentére és a bihari Sárrétre vonatkoznak. Habár ZEYK-nek ezen 

 a naplóin nagyon is meglátszik, hogy ö Erdélyben szerezte madártani 

 tapasztalatait, amelyek ennélfogva az apró madárvilágra vonatkozólag, soklíal 

 gazdagabbak és pontosabbak voltak, mint a vizimadárvilágra vonatkozók 

 s habár fegyver hijján nem is tudta utóbbiakra vonatkozó tudását a kellő 

 mértékben tökéletesíteni, ezek a naplói mégis kiváló történeti becscsel 

 bimak s mint a legrégibb ilynemű magyar feljegyzések is teljes mértékben 

 megérdemlik a közreadást. 



Miután választanom kellett a közlés alakját illetőleg, ugy határoz- 

 tam, hogy nem fogom feldolgozni az anyagot, mert hiszen az erdélyi 

 adatokat Zetk úgyis feldolgozta, hanem a naplókat azon eredetiben adom 

 közre, ahogyan azokat Zeyk maga irta. Azért választottam ezt a formát, 

 mert igy közvetlen betekintést nyerünk Zeyk megfigyelési módszerébe 

 és mindenkinek lehetővé teszi a kritikát. Látható ezekből a naplókból, 

 hogy Zeyk mint úttörő, nemcsak a szigorúan vett vonulási jelen- 

 ségeket jegyezte fel, hanem az összes ornithologiai tüneményeket, 

 akár phaenologiára, akár faunisztikára vonatkoztak azok, mert hiszen 

 ö neki magának kellett azt megállapítani, hogy mely fajok költözők 

 (vonulók), melyek bolyongnak (kóborlók), melyek a téli vendégek 

 melyek állandók s melyek a rendkívüli jelenségek. Naplóiból is világosan 

 és határozottan bontakozik ki Zeyk egyénisége, a gondos és lelkiismeretes 

 megfigyelő, aki csak azt irja meg, amit pontosan tud, vagy amiről leg- 

 alább is meg van győződve, hogy pontosan tudja, aki nem hallgatja el 

 kételyeit, jegyzeteket csinál ott, ahol tudása fogyatékos s mindezzel 

 lehetővé teszi azt, hogy a kétes fajokat még utólagosan is biztosan meg 

 lehet határozni. 



Zeyk Miklós hátrahagyott kézirati anyagának madártani része 

 jelen közleménnyel teljesen közre lesz adva, kivéve a madárrajzokat, 

 amelyek Enyeden vannak; az egyéb vonatkozásuakat alább még felsorolom, 

 hogy az érdekelt tudományszakok tudomást vehessenek róluk és a magyar 

 kuhura emlékeiként megfelelően értékesíthessék. Zeyk kézirati anyaga a 

 következőkből áll: 



