ERDÉLY MADARAI 89 



jeleíiik még. Fijai júliusban már ki vannak repítve, de szeptemberig néha 

 tovább is együtt tart a család. 



7. FALCO VESPERTINÜS bske (Cerchneis vespertinus L.) 



VERESLÁBÚ VÉRCSE, KÉK SZÉLLEUÁDZÓ. 



Nyárban és télben nem tapasztaltam soha, csak tavasszal és ősszel 

 költözködéskor. Tavasszal rendesen átköltözködik hazánkon és pedig nagy 

 vagy erősen nagy csoportokban. Ilyenkor erdőszéleken, berkekben és a 

 mezőkön gyakran megállapodik, főleg ha már jár a csere és a szentgyörgy 

 bogár és késő östvig bogarászik. Tavaszi költözködése áprilisnak utolsó és 

 májusnak első hetében van, leggyakrabban április 25. és 30. közt találtam, 

 őszi költözését csak 1848-ban szeptember 20-án tapasztaltam. Ekkor 

 mintegy 30-ig való csapat mutatta magát az En y e di határon. A fel- 

 bontottaknak gyomrában csupán szentgyörgy és cserebogarakat találtam. 

 Hangja, melyet Magyarországon a Tisza mellett*) ösmertem meg, hol 

 jócska számmal fészkezik, leginkább hasonlít a F. suhhuteo-nak hangjá- 

 hoz s főleg, mikor fiait kirepíti, gyakran hallható. A fészekből kivett 

 fiaknak, melyeket a Tisza mellett láttam, lába világos sárga volt, színe- 

 zetben alig voltak megkülönböztethetők az ifiu subhuteo-t6i. 



VALÓDI SÓLYMOK. 

 8. FALCO AESALON (Falco aesalon Tunst.) 



PÚJA SÓLYOM. 



Tavaszi és őszi költözéskor, mely rendetlenül történik, gyakran lát- 

 hatni egyenként, alant és sebesen a mezők felett elsietni, vagy határ- 

 köveken doroncsokon pihenni. Télben is tapasztaltam néha egyeseket, de 

 nyárban sohasem láttam, ámbár Bieltz azt állítja, hogy fészkét lelte 

 volna a s z e b e n i havasaljban. Igen bajos lövésre keríteni futékonysága 

 miatt, különben nem nagyon félénk, Kiszinezettet nagyon ritkán lehet 

 látni nálunk. Kezemben csak egy példány volt, mely 1841-ben tél vége 

 felé lövetett Mocs-nál a Mezőségen; ifiu volt. 



9. FALCO SUBBUTEO (Falco subhuteo L.) 



MADARÁSZ V. KIS SÓLYOM, PACSIRTA SÓLYOM. 



Nem ritka, szinte gyakorinak nevezhető. Télben észrevehetőleg kisebb 

 számban mutatkozik, honnan azt következtethetni, hogy részint délebbre 

 húzódik, anélkül azonban, hogy költözése kitűnő lenne. Tudtomra mindig 

 fán fészkezik, néha gyümölcsösekben, falvakhoz közel. Leggyakoribbnak 

 találtam Hátszeg vidékén, Gáld és Diód körül. Nem félénk, az ifiak 

 pedig augusztusban a balgatagságig bizodalmasak, befogatva is rendkívül 

 könnyen szeUdülnek. Hangja néha rendkívül hasonlít a nyaktékercs-éhez. 



•) Tiszaroff vidékén, a hová az oláh fölkelés elöl elmenekült. Sch. J. 



