ERDÉLY MADARAI 101 



48. CORVÜS CARYOCATACTES (Nuáfraga caryocatactes L.) 



HAVASI SZAJKÓ. 



Gyakori a Iiavasolcban, ho) a fenyvesekben tanyázik. Ősszel vala- 

 mivel lejebb ereszkedik s néha, de nagyon ritkán, megtörténik, hogy 

 egyeseket távol a havasoktól is lehet látni, igy p. o. Marosvásárhelyt 

 és Csombordon emlékszem, hogy ejtettek el egyesek, ha emlékezetem 

 nem csal, ősszel Octoberben.*) Hangja, módja, repülése nagyon közel 

 helyezi ezen fajt C. glcmdariushoz, innen a nép száján forgó neve : 

 havasi szajkó. Sápogó hangját minden lépten hallhatni a havasokban. 

 Nagyon szereti a fáknak legraagasb csúcsára szállani, mint Coracias garrula. 



GRACULA. 



49. GRACULA ROSEA (Pastor rosms L.) 



RÓSASZIN RIGÓ, RÓSASZIN SEREGÉLY. - PÁSZTOR. 



Ritka. Csupán nyárban vetődik néha bé keletről. Magam a szabadban 

 soha sem láttam. Az Enyedi gyűjteményben volt két kiszínezett pél- 

 dány, még néhai Benkő Fekencz szerzetté volt S z eb en vidékéről (lásd 

 Benkö F. Parnassusi időtöltés), hol a mint látszik, legelőbb lehet fel 

 lelni, mikor bé jő. Marosvásárhelynél is mondják, hogy lőttek volna 

 egy párt, néhány évek előtt, mikor a sáskák (Gryllus migratorius) benn 

 jártak. Stetter is birt példányokat S z eben környékéről. Zeykfalván 

 lövetett egy félig kiszínezett példány 1843. június 4-én. Magányosan 

 jelent meg s egy kerítésről lövetett le. 



STURNUS. 



50. STURNUS VULGARIS (Sturnus vulgaris L.) 



SEREGÉIA'. 



Nagyon gyakori mindenütt. Fészkel berkekben s a völgyekhez közel 

 fekvő erdőkben fa uduba. Julius elején már egybesereglenek a kirepített 

 ifiak s meglátogatják a gyümölcsösöket, hol az epret és nyári körtvélyt, 

 valamint cseresznyét ós megygyet keresik fel legelébb. Későbbre a kaszá- 

 lókon és legelőkön lehet őket látni mind nagyobb és nagyobb csapatokban. 

 Ilyenkor hálni mindig a nádasokba mennek. Ősszel October végén, sőt 

 néha November elején hagy el minket, tavasszal Martins elején, néha 

 Februárius végén már itt van, s megtelepedik a berkekben s erdőkben 

 fészkelő helyein, annélkül, hogy seregelne a mezőken. Szereti utánozni 

 sárgarigónak fütyölését, a fecskének s verébnek csevegését s még más 

 madarak hangját is, mit főleg kora tavasszal teszen. Az ornithologus 

 vigyázzon, ne hogy rászedje. 



•) Tán Nudfraga caryocatactes mao'orhynchos lehetett? Sch. J. 



