ERDÉLY MADARAI 107 



lakja, de a hegyallyi nagy erdőkben is jócska számmal található, gyümöl- 

 csösökben, berkekben ilyenkor nem lehet látni. Martius közepén, néha 

 néhány nappal korábban is, már itt van s ez időtől fogva Áprihs vége 

 feléig, mikor álló helyeit elfoglalja, jnindenütt lehet hallani csalóka hangját 

 és egyszerű énekét. Augusztusban bolyongani kezdenek előbb az ifiak, 

 azután a vének is, s költözésök November közepe feléig tart. Tavasszal^ 

 ha ide érkezte után hó hull s az idő meghűl s nagyon megszigorodik, 

 szinte kézzel lehet fogni. 



67. SYLVIA SIBILATRIX (Phylloseojms sibilator Bechst.) 



Gyakoricska. Április végén és Május elején érkezik meg. Fészkelő 

 helyül a hegyallyi nagy erdőket választja, hol Májusban és Júniusban 

 mindig lehet egyszerű csipegő énekét hallani. Szeret a legmagasb fák 

 lombjai közt bujkálni, hol alig képes az ember őt meglátni. Őszi költö- 

 zése alig észrevehető. 



68. SYLVIA HIPOLAIS (Hippolaù iderina Vieill.) 



Ritka, legalább eddigi tapasztalatom szerint. Csupán őszi bolyon- 

 gásakor. Augusztus második felében tapasztaltam néha gyümölcsösökben 

 s eleven kerítéseknél, mindig 3 — 11 tagból álló családokat. Kezemben 

 csak egy volt, melyet Diódon lőttünk augusztus közepén. De. Knöpflee 

 és Stettee is kevés számmal találták. Híres szép énekét sohasem volt 

 alkalmam a szabadban hallani. 



NÁDIAK. 

 69. SYLVIA TURDINA (Acrocephalus arunäinaceas L.) 



NÁDI RIGÓ. 



Jócska gyakori mindenütt a Mezőségi tavak nádasaiban. 



70. SYLVIA ARUNDINACP:A B. (Acrocephalus streperm Vieill.) 



Gyakori. A Mezőségi nádas tavaknál a kisebbeknél is, ha sűrű 

 a náderdö. 



71. SYLVIA PALUSTRIS (Acrocephalus palustris Bechst.) 



Nagyon gyakori. A vizenyős helyekkel határos vetések közt s az 

 apróbb tavak fűzesei és nádasai közt. 



72. SYLVIA CARICETI (Arroccphaìus aquatieus Gm.)*) 

 Nem ritka. Apróbb tavaknál. 

 *) Valószinüleg Acroccplidlus tírJtociiolxw.nus L. 



