ORNITHOLOGIAI NAPLÓK 159 



vagy flavipes néhány. Numeniusok az elein még mind érkeztek, azutáji is mindenfelé 

 Játhatók voltak a niezőn egész 2'í-ig, azontúl alig mutatkozott egy-kettő. 



Éneklők. Lanius minor 28-án éi'kezett meg. L. collurio 30-án legelőbb. Sylvia 

 phoenicurus egy, Sylvia irochilus 2'i-ig majd minden nap láttam néhányat — hangját 

 a szemeti jnnty ')-ére lehet némileg hasonlitani : Sylvia sibilatrix az elein nagyon 

 kc'iltözütl, leginkább 18-ári ; a hónap vége felé keveset lehetett látni ; hangja némileg 

 a sordé^) énekéhez hasonlitható. Sylvia cinerea 23-án vetteni legelőbb észre, azután 

 gyakori volt ; a legközönséges(íbb csaljáncfiap faj ezen vidéken, gyakoribb S. currucanàì 

 is. Sylvia curruca meg van telepedve csekély számmal. Sylvia luscinia 29-én és 30-án 

 hallottam egyet pihenés közben énekelni, mert ezen a földön nem lészkel. Anthus 

 arhoreus kevesen mutatkoztak. Tur dus musicus 18-án még láttam néhányat. Fringilla 

 serinus 18-án 3 egy gvümölcsösben. Parus jìcndulinus 19-dikétôl 24-dikéig mindig 

 bolygott családonként a belső gyümölcsösíikben, azután csak a vizmenli berkekben 

 volt látható. Begulus flavicapillus 24-én és 25-én láttam az utolsó bolygó családokat. 

 Muscicapa coliaris 17-én legelőbbegyet; az idei költözés nagyon gyenge volt, tán 

 a sanyarú idők miatt sokan elpusztultak. Hirundo rusiica már megtelepedett Hirundo 

 urhica 22-én láttam a legelsőt Roffon. 



Harkályfélék. Cueulus canorus 17-én láttam a legelsőt, gyakori madár itt. Cyj)- 

 selus apus 23-áu latiam egyet. Coracias garrulus 23-án láttam hármat, sem azelőtt, 

 sem azután nem vettem észre ezeji a földön. NB. Jégmadarat. Nyaktekercset egyet 

 sem láttam a Tisza mentén. 



Kagadozók. Falca rufipes 23-ika óta jócska számmal nmtatkoztak, de nem oly 

 nagy sergekben. mint E r d é l y-ben. F. subbuteo néhány gyakran mutatkozott. F. nisus 

 egyesek vagy kétszer. F. milvus kevés. F. ater kevés. F. rufus többek. 



Május első fele. Víziek. Vadlúd (nagy gágogó) négy. Anas boschas, acuta és 

 querquedula már mind meg vaimak teleped\e. Sterna nigra sok mindenfelé. Sterna, 

 más fajok is, de nem ösmerem biztosan őket. puskám nincs. Platalea 7-én kettő. 



Éneklök. Lanius collurio jócska számmal költözött. [Sylvia sibilatrix 8-án még 

 láttam egyet, van ogy siránkozó egyszerű hangja „tyij" vagy „tyie". Sylvia^) (csalján- 

 csap) közel akkora, mint nisoria, fenn egyszinü világos szürkés barna, alatt szennyes 

 fejér, éneke hasonlít S. atricapillaéhoz, de vége nem oly fütyülő és hangos, mindig 

 állva énekelt, néha fülemile hangot is adott, gyakran repült egyilí fáról a másikra, 

 lassan haladva terengetett szárnyakkal; 6-dikától 12-dikéig gyakran láttam. Oriolus 

 (jalbula 1-én láttani a legelsőt. Muscicapa coliaris és luctuosa 6-dikáig lálbató volt még 

 ezen a vidéken. Muscicapa grisola 16-án érkezett meg, összesen is alig láttam néhányat. 

 Harkályfélék. Mcrops apiaster 7-én legelőbb láttam egyet. 



Ragadozók. Falco ruppes 9-dikéig nagyon sokat láttam, de még sem oly egybe- 

 tartó és nagy seregben, mint Erdély-ben szokott költözni. F. ater gyakran lehetett 

 «gyet-kettőt látni. 



Május második fele. Éneklők. Lanius collurio folytonosan költözik. Harkály- 

 félék. Mcrops apiaster Ití-án a Tisza mellett többek, tán fészkelnek is. Ragadozók. 

 Falco mßpes nagy számmal fészkel. F. subhdeo néha látható. NB. június Bún még 

 láttam egy Lanius colhiriót, azután megint nem, gyanítom, hogy csak elmaradott volt, 

 mert fészkelve tavaly nyáron sem találtam itt. 



1850 őszi költözés, csak Oct. 8-ig voltam Roffon s áltáljában keveset 

 naplóztam. 



Caprimnlgus europaeus Augustus végén nag>'on költözött, a kertben is vertem 

 föl egyet. Septembernek első harmadában is még nagyon tartott a költözés. 



>) Fringilla coele.bs. — -) Kinljcriza calandra. — ^) St/lvia borin. 



