252 KISKBB KÖZLEMÉNYEK 



fülemilék s a Ligetben 4 helyen állandóan énekelve, ugyanennyi párban 

 fészkeltek is. 1920-ban azután egész váratlanul oly tömegesen jelentek 

 meg, hogy megtelepedésük a Városliget általános viszonyait tekintve jogosan 

 inváziónak minősíthető. IV. /18-án 4 helyen jelent meg. 23-án 6. 25-én 10, 

 V./2-án 12, 13-án 16, 24-én 19, majd összesen 25 helyen énekelt s 

 véleményem szerint legalább 20 helyen fészkelt is. 



Egyáltalán nem voltak vadak vagy félénkek, mert sokszor a sétáló 

 közönségtől szinte hemzsegő helyeken, a játszó gyermeksereg lármás 

 csoportjai, vagy a villamos csengése-bongása, autók tülkölése, kocsik 

 robogása közepette énekeltek s nem is rejtőzködtek, hanem szabadón 

 mutatkoztak s a fa alatt esetleg megálló, a dalolást gyíjayörködve hallgató 

 járókelőkkel mit sem törődtek. 



Minden egyes himnek, illetve párnak megvolt a maga saját, külön 

 területe, pasztája, melyre féltékenyen vigyázott, de nagyon gyakran láttam, 

 midőn egy-egy him átrepült a legközelebbi pasztába, viszont ilyenkor 

 ha ezt megsejtette, észrevette a szóbanforgó him egy másik szomszédja, 

 ugy ez a szomszédos terület himje rögtön átcsapott ennek a területére s 

 a legtöbb esetben ott mindjárt mintegy kihívóan dalba is fogott. Ennek 

 azután kergetőzés, csetepaté lett a vége, mely legtöbbször a betolakodó 

 kizavarásával végződött. 



Sok érdekes megfigyelést tehettem a tömegesen jelentkezett fülemilék 

 életmódjára vonatkozóan, különösen a párzási és költési időszak alatt és 

 kíváncsian várom már a tavaszt, hogy vájjon mennyi tér majd vissza 

 belőlük. Az ősszel nagy alomgyüjtés folyt a Ligetben, az összes bokros 

 helyek aljáról kertészeti célokra kigereblyézték a lehullott faleveleket 

 s ezzel az intézkedéssel éppen a fülemilékel fosztották meg a legnagyobb 

 mértékben a fészkelési alkalmaktól. 



Bezárólag még csak annyit tartok szükségesnek megeniliteni, hogy 

 tudomásom szerint a fülemile sem a budapesti Köztemetőben, 

 sem az Ujtemetőben, sem a M ar gi tsz i geten^ sem a budai 

 oldalon eddig még egy esztendőben sem maradt ki. 



A Városliget másik madártani nevezetessége volt az 1920. évben 

 a nagy vetési var^'w-telep. 



Úgyszólván 1888. óta kisérem állandó figyelemmel Budapestnek, 

 főként a Városligetnek madárvilágát s igy biztosan állithatom, hogy 1919. 

 előtt vetési varjú nem fészkelt a Ligetben. Csak 1 — 2 pár dolmányos varju. 

 fészkelt a Platánosban, valamint a Fasor 32. számú ház kertjében, továbbá 

 csókák az Iparcsarnok, Mezőgazdasági és Közlekedési Múzeum épületén, 

 mig a szarkák a Liget mögött fekvő kertekben és a Lóversenytér 

 fásításaiban fészkeltek. 1919. tavaszán a F'asor 32. számú villa kertjében 

 10 — 12 pár, a 35. számban 6 — 8 pár s a Városhget Platánosában 

 25 — 30 pár, tehát összesen kb. 50 pár vetési varjú telepedett meg. 



