LEVELEZÉS áSS 



Nekem az a nézetem, hogy miután ezek a madarak nem fészkelnek 

 itt Szudánban, hanem csak vendégek, azért az itteni tartózkodásuk alatt 

 alkalmazott pusztitási módszerek nem érhetnek el teljes eredményt. 



Azt mondják, hogy a berki veréb Déleurópából jön s irtam is erre 

 nézve Witheeby úrnak, vájjon az tényleg igaz-e, egyúttal arra is kértem 

 lépjen érintkezésbe a déleurópai kollégákkal, hogy megtudhassuk hol 

 fészkelnek és miként lehetne azokat a fészkelési területen pusztítani. 

 Főnökömnek is azt tanácsoltam, hogy csináltassunk jelölő gyűrűket, 

 amilyeneket Witherbt úr is nagy számban alkalmazott már, hogy ezek- 

 kel a szezon végén, amikor kártevőink visszavonulnak észak felé, meg- 

 jelölhessük őket. írtam is Witherbt úrnak, hogy csináltasson részünkre 

 néhány ezer alkalmas gyürüt „Gordon College Sudan" fölirattal. 



King úr, a főnököm egy hónapja Dongolába utazott, sajnos 

 nem tudtam elkísérni. King úr katonai fényszóróval és óriási hálókkal 

 szerelte fel magát s reményli, hogy ezekkel éjnek idején nagy tömegeket 

 foghat. 



Witheeby úr azt a megjegyzést tette, hogy a gyürük alkalmazá- 

 sával is bizonyos nehézségekkel találkozunk majd. Valószinünek tartja 

 ugyanis azt, hogy ezek a verebek Kisázsiában fészkelnek és nem 

 Déleurópában, s ebben az esetben, minthogy a törökök nem pusztítják 

 az apró madarakat, esetleg nagyon kevés hirt kapunk majd a gyürüs- 

 madarakról. Azt tanácsolja tehát, hogy inkább a fészkelési helyen kísé- 

 reljük meg a gyürüzést. Ez a terv persze költségesebb volna, mert hiszen 

 sokkal több gyűrűre volna szűkség. De ha az ember találhatna oly omi- 

 thologusokat, vagy más embereket, akik a dolog iránt érdeklődnek, ugy 

 azok tán elvégeznék a gyürüzést. 



Ugy tudom, hogy Ön igen sok madarat gyűrűzött hazájában. Nagyon 

 örülnénk, ha tanácsát közölné velünk és esetleg közreműködését is meg- 

 nyerhetnők. Tudna-e esetleg érintkezésbe juttatni olyan Kisázsiában vagy 

 Déleurópában lakókkal, akik a kérdés iránt érdeklődnek?" 



Fogadja stb. 



A levélre az intézet a következő választ küldte: 



„A verébkérdés megoldására a M. K. Madártani Intézet a gyürüzést 

 kísérletet tartja a legalkalmasabbnak, mert csak ezzel véü megoldhatónak 

 az első és legfőbb kérdést, hogy hol fészkelitek ezek a kellemetlen 

 vendégek és milyen terűleteken vonulnak át, mielőtt Szudánba érkeznének. 



A pusztítást azután a fészkelő területen lehet kezdeni, az átvonulási 

 terűlet alkalmas pontjain folytatni és Szudánban befejezni. 



Minthogy a csapás 1914-ben kezdődött, közel fekszik az a föltevés, 

 hogy ez is a háborús gazdálkodással van összefüggésben. Lehetséges, 

 hogy valamely uj termelési ág föllendülése nagyon kedvezett az elszapo- 



