80 



Særlig Foldene paa Tippernes østlige Side guider den som Op- 

 holdssted, hvorimod den sjeldent ses paa Halvøens Vestside. 

 Rederne var højst forskellige ; nogle Par havde dannet sig en 

 tæt og hyggelig Rede af visne Siv og Græsstraa, andre havde 

 kun samlet sig et ganske tyndt Underlag, og atter andre havde 

 taget til Takke med en lille Fordybning i Jorden. Æglægnings- 

 tiden var en Del forskellig. I de fleste Reder var fuldt Kuld, 

 4 Æg, men i nogle var Æglægningen ikke endt, i andre var 

 Ungerne ved at komme frem. En enkelt P'ugl havde været saa 

 tidlig paa Færde, at den allerede havde faaet sine ret store 

 Unger ført til Dammene mellem Skidenbugt og Stenpold, hvor 

 den nu var i Færd med at oplære dem i Fiskekunsten. Dens 

 Kolonier, der oftest var paa 20 — 50 Reder, fandtes paa følgende 

 Steder: Den nordøstlige Del af Tipperne, den nordlige samt den 

 sydøstlige Del af Anholt, Fuglepold, Adamspold, Tippepolde, 

 den sydøsthge Del af Tipperne, omkring Dammene paa den 

 sydvestlige Del af Tipperne, omkring Dammene mellem Skiden- 

 bugt og Stenpold og ligeledes omkring Dammene paa Stenpold, 

 den sydøstlige Del af Stenpold samt paa den østlige Del af 

 Langpold. Men foruden disse kunde hist og her ses et enkelt 

 Par, der havde trukket sig bort fra de øvrige og samtidig læn- 

 gere fra Vand end normalt. Saaledes fandtes 6 å 7 Par spredt 

 over Skidenbugt, og et enkelt Par havde bosat sig paa Tipperne 

 Øst for Rødsand Hage. Den største Koloni fandtes paa Lang- 

 pold, men desværre fik vi ikke denne Del undersøgt. Kun som 

 en ringe Erstatning lagde vi den sidste Dag Hjemturen derover. 

 Vi talte fra Vogn over 100 Fugle ved Rederne, der var spredt 

 over stort Terrain, og paa Sandene ud derfor færdedes et endnu 

 større Antal. At opgive det samlede Antal Par, der findes der- 

 ovre, er vanskeligt, men jeg tror ikke, der tages meget fejl, 

 naar det anslaas til 6 å 700 Par. Naar man har lært Klyden 

 at kende, forstaar man, at den er en Fugl, der i højere Grad 

 end andre Arter føler sig knyttet til sit Hjemsted , men det un- 

 drede mig dog, da Hr. Jepsen paa min Forespørgsel meddelte, 

 at han ikke havde set den paa Landjorden Sønden for dens 

 yndede Fiskeplads, Værn Sande. 



Kobbersneppen (Limosa ægocephalaj. Omend Kobber- 

 sneppens Dragt i Forhold til mange af de andre Arters er ret 

 beskeden, er Fuglen dog en af de prægtigste af Tipperbeboerne. 

 Dens Legemsbygning er ualmindehg smuk, og dens lange Næb 



