143 



ske Ornithologiske Central, Otto Hermanns Ord : — endnu den Dag 

 i Dag ikke videnskabeligt bearbejdet. Vel har Gåtke i sin Bog frem- 

 sat hine Slutninger, som han uden videre langvarig videnskabelig 

 Undersøgelse drog ud fra den umiddelbare Iagttagelse, men saa 

 smukt han har lagt alt til Rette for sig, og saa bestikkende det end 

 klinger, saa lyder Videnskabens Dom over denne Del af hans Ar- 

 bejde dog tildels »noget naiv«. Meget deraf er rigtigt, men meget 

 ogsaa i vore Dage paavist som forkert, uden at man dog har kun- 

 net sætte noget bedre i dets Sted. Der mangler paa dette Punkt 

 netop fornyet objektiv Iagttagelse paa dette samme Sted, paa 

 Helgoland. 



Hvorledes viser nu egentlig Fugletrækket paa Helgo- 

 land sig? Ganske anderledes end paa noget andet godt lagttagel- 

 sessted, som f. Eks. »Vogelwarte« Rossitten paa den kuriske Nehrung. 

 Dér drager x\ar efter Aar tilnærmelsesvis det samme Antal Arter og 

 Individer over, her derimod viser det ene Aar Mængder, der ikke 

 kan takseres, — Helgolænderen taler da om »Milliarder« — det 

 næste kun et saa ringe Antal, at aabenbart kun en ganske lille Brøk- 

 del af Trækfugle bliver bemærket her, medens i første Tilfælde 

 øjensynlig den hele Mængde af nordiske Fugle synlig passerer her. 

 Fuglenes Optræden er saaledes her højst uregelmæssig. Det afhænger 

 netop i høj Grad af Vejret; og det synes netop at være pludselige 

 Uvejr eller overhovedet stærke Forandringer i Atmosfæren i en 

 Periode med gunstig Trækvind, der paa Helgoland fremkalder hine 

 berømte og berygtede store Fugledage — ofte er det kun Timer. 

 Andre Arter kommer jo regelmæssig her, men ligeledes i den stren- 

 geste Afhængighed af Vejret. Og det er netop et af de vig- 

 tigste Punkter ved Vurderingen af Helgoland som »Vogelwarte«. 

 Intet andet Sted kan man vel saa skarpt og præcist kontrollere Aar- 

 sag og Virkning som her; intet andet Sted lader Fugletrækkets Af- 

 hængighed af de enkelte meteorologiske Faktorer sig studere saa 

 nøjagtigt som her. Det er jo ikke alene Vinden, som kommer i Be- 

 tragtning, nej ogsaa Lufttryk, Skymængde, Fugtighed, Sigtbarhed, ait 

 Ting, som er af den samme Vigtighed, og som aldrig paa Fastlandet 

 eller selv ved Kysten staar i saa nøje Sammenhæng med Fugletræk- 

 kets Tilsynekomst som her. Det er jo ogsaa saa selvfølgeligt, at 

 det næppe behøver videre Forklaring. Hvad der altid mest im- 

 ponerer den, der besøger Helgoland, og hvad der faar ham til at 

 blive maalløs er, mere end Fuglenes ubeskrivelige Mængder, deres 

 forunderlig pludselige Opdukken og Forsvinden i den stille Nat. 

 Hvis saadanne Tildragelser gik for sig paa Fastlandet, vilde de 

 spredt over uendelige Flader blive ubemærket, her sørger den mæg- 

 tige Forræder, Fyrtaarnet, for, at ingen Fugl ubemærket passerer 

 forbi, heller ikke i den mørke Nat, fordi netop alt bliver trængt 

 sammen paa en minimal Flade. 



Derfor har de uendelig møjsommelige og af den Grund sjældent 

 længe gennemførte Forsøg paa Fastlandet med at udforske Forholdet 

 mellem Fugletræk og Vejrlig jo ogsaa stadig maattet lade sig nøje 



11* 



