5 



hiszen kiiiiutattaiii. Ihiíít a legtöbb arlat kö- 

 rülötte csupurtüsul ; hogy 14 fajnak összes 

 10 éves adataiból 56'37o ^zon három pen- 

 tádra esik, mely a kulminácziós pentádot 

 niagában foglalja. E három j)entádba esik az 

 átlagos nap is. (Aquila 1905. évf. 231. 1.) 

 S mivel e három pentad első sorban befolyá- 

 solja az átlagos nap korál)bi vagy k(''sől)l)i 

 Ijeköszöntését, éppen azért nyomja rá a bélye- 

 get a hőmérsékletre is s eredményezi, hogy a 

 korábban kulmináló fajok alacsonyabb hőmér- 

 sékletű megjelenéssel lé])uek fel, mint a ké- 

 sőbben kulminálok. 



Még egy kérdést kell tisztáznunk, és pedig, 

 ha vájjon a 10 éves (1894 — 1903) hőmér- 

 séklet rendes volt-e, egyez-e vagy sem a 30 

 éves (1871—1900) átlaggal? 



A 8 állomás 24 órai hőmérséklete a tenger 

 szinéu a következő : 



s|)ielen. weil, wie dargethaii wurde, die 

 meisten Daten sich in seiner Nähe gruppiren ; 

 es entfallen nämlich 56'37o ^l'er Daten von 

 14 Arten in einem 10jährigen Zeitraum auf 

 jene drei Pentaden, welche die Culminaticms- 

 pentade in ihrer Mitte haben. (Aquila. Jahrg. 

 1905. S. 231.) In diese drei Pentaden fällt 

 auch der mittlere Tag. Und weil diese drei 

 Pentaden in erster Reihe das Zustandekom- 

 men des mittleren Tages beeinflussen, den- 

 selben früher oder später auftreten lassen, 

 eben deshalb machen sie ihr Recht auch auf 

 die Temperatur geltend und bewirken es, 

 dass früher kulminii'ende Arten bei niedri- 

 gerer Wärm(> erscheinen, als jene, die später 

 kulminiren. 



Xoch eine Frage muss beantwortet wer- 

 den, nämlich die. ob die 10jährige (1894 — 

 1903) Temperatur eine normale war, ob sie 

 mit dem SOjährigen (1871—1900) Mittel über- 

 einstimmt oder nicht ? 



Die 24stündige Temjieratur unserer 8 Statio- 

 nen ist am Meeresniveau folgende : 



1894—1903 (10 év — Jahre) 



1871-1900 (30 év — Jahre) 



Különbség — Differenz (10 év — Jahre) 



Febrnáriusban és márcziusban jóval na- 

 gyobb volt 10 éves időszakunkban a hőmér- 

 séklet, mint 30 év adatai szerint lenni szo- 

 kott. Április és május egyez a normális 

 értékekkel. Ebből következik, hogy 10-nél 

 hosszabb időszakban a februáriusi és már- 

 cziusi megérkezési adatok kevesbedni fognak, 

 mivel az 1894 — 1903 években töbl)ször a 

 kedvező, meleg időben, korán érkeztek né- 

 mely fajok. Ennélfogva az átlagos megérke- 

 zési nap is a legkorábban érkező fajoknál 

 hosszabb időszakban kissé késni foK. 



Az aláltb következő nagy számtáblázat Ma- 

 gyarország 10 éves (1894 — 1903) ornithologiai 

 és hőmérsékleti adataival ismertet meg. Lát- 

 juk a megérkezési adatok peutádos eloszlását, 

 a 32 fajnak átlagos megjelenési napját és 

 valamennyi ])eiitá(inak átlagos hőmérsékletét 

 a megérkezési adatok súlya szerint. Látjuk 

 |)éldáHl, hogy a fehér gólya 7"9, a füsti fecske 

 91) fok liőnii'rséklet mellett jeleni meg : 



lm Februar und März war in unserem 

 lOjährigeu Zeiträume flie Temperatur viel 

 liölier als im 30jälirigen. April und Mai ist 

 normal. Aus diesem Umstand kann gefolgert 

 werden, dass die Ankunftsdaten in einem 

 längeren als 10jährigen Zeiträume für Februar 

 und März eine Abnahme aufweisen werden, 

 weil in der Periode zwischen 1894 und 1903 

 oft günstiges, warmes Wetter herrschte, mit- 

 hin einige Arten frühzeitig ankamen. Dem- 

 entsprechend kann angenommen werden, dass 

 auch der mittlere Ankunftstag bei den ersten, 

 frühzeitigen Arten sich in einem längeren 

 Zeiträume etwas verspäten wird. 



Die unten folgende grosse Zahlentabelle 

 macht Ulis mit den 10jährigen (1894—1903) 

 ornitiiologischcn iindTemperatiirdaten bekannt. 

 Wir sehen, wie sich die Ankunftsdaten laut 

 Pentaden gruppiren. welches der mittlere 

 Ankunftstag bei den einzelnen 32 Arten ist 

 und wie hoch das Temperaturmittel, laut 

 Gewicht (1er einzelnen Ankunftsdaten, sich 

 für den i;;uizeii Aiikunftszeitraum herausstellt. 



