21 



Orioliis orioliis és tJpup.i epops valaiiiilyon 

 keleten arány ta Ianni korai érkezéssel jellem- 

 zett typust alkot. Minthogy eddigelé azonban 

 csak két szigorú pontossággal meghatározott 

 normális ty])iissal rendelkezünk, azért még 

 korainak tartnm a kérdés beliatóbb tárgyalá- 

 sát. Miái' arra vali'i tekintetből is, hogy az 

 őszi vonulást még igen hiányosan ismerjük, 

 a miért is a nyert eredmények ezen lehető- 

 leg rövid vázolása után áttérek tulajdonké])- 

 peni föladatomra, az 1904. évi tavaszi fel- 

 vonulás ismertetésére. 



A 10 év tanulságainak a fölliasználásával 

 az idén néndleg megváltoztattuk a földolgo- 

 zások külső alakját. 



Minthogy a t'íilvonulás jellemzésében min- 

 dig a földrajzi területeknek van főszerepük, 

 azért a zónák jelölését elliagytuk s helyette- 

 sítettük mindenütt a régiók jelzésével. Az egy 

 régióba tartozó állomásokat összesítettük és 

 a régión belül rendeztük el zónák szerint. 

 A zónák közepeinek a táblázata ilyenformán 

 magától elmarad. Rövidség kedvéért a szö- 

 vegben nem íbgjuk a régiókat névvel jelölni, 

 hanem római számmal a köv(>tkezöké])pen : 



I. Dunántúli dombvidék. 



II. Kis alföld. 



111. Nagy alföld. 



1\'. Keleti hegyvidék. 



\. Északi hegyvidék. 



A tengerparti vidéket és Horvátországot 

 kihagytuk, mivel a horvátországi adatokat 

 függelékké]i])en közöljük — a horvát orni- 

 thologiai kozjjont rendelkezésére. 



Kihagytuk a szokott formulát. - L. Lk J. 

 K. — minthogy az erre vonatkozó lényeges 

 adatok úgy is belekerülnek a vonulási nap- 

 tárba. Elhagytuk a pentádos csoportosítást, a 

 mely a meteorológiai földolgozásban úgyis 

 újra előkerül. Az áttelelést mindig az <o > 

 jellel adjuk meg. Az irányokat ezentúl az 

 internationálisan elfogadott angol minta szerint 

 fogjuk közölni : 



Ilirundotypus. Oriolus oriolus und Upupa 

 epops einem besonderen, im Osten verhiUt- 

 nissmässig frühen Typus, während ('(ilnmba 

 oenas einen neuen Typus zu bilden scheint. 

 Indem wir aber erst zwei bestimmte Normal- 

 typen haben, so erscheint es noch verfrüht, 

 die Frage eingehender zu erörtern, auch mit 

 Hinsicht darauf, dass wir den Herbstzug noch 

 sehr unvollständig kennen, weshalb ich auch 

 nach dieser möglichst kurzen Skizzirung der 

 gewonnenen Resultate zu meiner eigentlichen 

 Aufgabe, zur Bearbeitung des Frühjahrsznges 

 1904, übergehe. 



Mit Benützung der Ergebnisse der 10 .lahre 

 wurde heuer das Äussere der Bearbeitung in 

 nmncher Hinsicht abgeändert. 



Indem die Charakterisirung des Zuges 

 immer in erster Linie durch die Regionen- 

 mittel geschieht, so wurde die Bezeichnung 

 der Zonen weggelassen und durch die Bezeich- 

 nung der Zonen substituirf. Die Daten wur- 

 den nach den Regionen grup])irt und innerlialb 

 dieser nacli Regionen gem-dnet. Die Tabellen 

 der Zouenmittel heben sich so natürlich von 

 selbst auf. Behufs Abkürzung werden wii' im 

 Texte die Regionen nicht durch ihre Namen, 

 sondern mit römischen Zahlen bezeichnen, 

 n. zw. folgendermasseu : 



I. Hügelland jenseits der Donau. 



II. Kleine Tiefebene. 



HI. Grosse Tiefebene. 



IV. Östliche Erhebung. 



V. Nördliche Erhebung. 



Das Küstengebiet und das kroatische Hügel- 

 land bleiben weg, indem wir die kroatischen 

 Daten als Anhang publiziren zum Gebrauche 

 der kroatischen ornithologischen Centi-ale. 



Auch die gewöhnlichen Formeln — Fr. 

 Sp. Seh. M. — bleiben weg, indem die 

 wesentlichen Daten derselben in den Zugs- 

 kaleuder kommen. Ebenso werden wir auch 

 die pentadenweise Gruppirung der Daten 

 unterlassen, indem dieselben in der meteo- 

 rologischen Bearbeitung wiederholt wer- 

 den. Überwinterungsfälle werden mit <-&^ 

 bezeichnet. Die Himmelsrichtungen werden 

 künftighin nach der international angenom- 

 meuen Weise bezeichnet : 



