XII 



Eaglb-Clark munkáját, ellenkezőleg, munkája 

 igen elismerésre méltó, különösen kitűnő a 

 meteorológiai elemek helyes alkalmazásában. 



Már a kiindulása is nagyon helyes és külö- 

 nösen bizonyos német oruithofilozófusoknaknem 

 ártana, ha megszívlelnék azt. Azt mondja Eagle- 

 Clark, hogy az angol megfigyeléseknek a 

 czélja az volt, hogy minél teljesebb és minél 

 megbízhatóbb adatokat szerezzenek az angf)l 

 partok mentén vonuló madarakról, nem pedig 

 a jelenség okának a kiderítése vagy a vonu- 

 lási ösztön evolucziója és egyéb elméleti tételek 

 indokolása. Ez tisztára Bacon értelmében van 

 mondva és helyes is. 



Igen becses annak a kimutatása, hogy a 

 Helgolandon át és az Anglia keleti partján 

 történő vonulások más és máshonnan indul- 

 nak ki, minthogy a kétféle vonulásnak a fő- 

 mozzanatai csak igen ritlván egyeznek. 



Hogy a vonulás és az időjárás benső kap- 

 csolatban vannak egymással, azt már én is 

 megállaiiitottam és kimondtam az „Aquila" 

 I. 1894-ki évfolyamában.* 



Hogy az őszi vonulás magas légnyomás, 

 vagyis anticzikhinok mellett indul meg, azt 

 már Hegyfoky is kimutatta az Aquila II. 

 1895-iki kötetében 145—149. lapon, és Pungur 

 nagy munkájában a füsti fecskéről a XI. 

 1904-iki kötetben.** 



Hogy a normális időjárásnak normális vonu- 

 lás a következménye, azt már mi is tapasztal- 

 tuk, és ki is mondtuk. 



Hogy EagiíE-Clark szerint a rossz időjárás 

 sietteti a vonulást, az ellenkezik a mi meg- 

 állapításainkkal ; úgy tapasztaltuk, hogy a 

 kedvezőtlen időjárás késlelteti a vonulást, de 

 láthatóvá válik ezáltal, a miről az Aqnilá-hnü 

 már többször volt szó.*** 



Körülbelül ennji az összehasonlítható elem 

 Anglia mint sziget és Magyarország mint 

 kontinentális téridet között. 



A mi már most a fölvouulást, illetőleg a 



• A füsti fecske (Hirundo rustica, L.) tavaszi vonu- 

 lásáról. Aquila I. pag. 9. 



'* A füsti fecske vonulásának és a levegő egy- 

 idejű hőfokának elméleti megállapítása, ós . Az idő 

 a füsti fecskének 1898. évi tömeges elvonulásakor. 



••* Csörgey Titusx; Öt hónap Spalatóban. ^.Aquila" 

 X. 71. lap. „Márczius közepétől április végéig csak- 

 nem állandóan kedvező időjárás uralkodott ; deriUt 

 napok, gyenge vagy semilyen széllel — minden meg 

 volt ahhoz, hogy a vonuló csapatok zavartalanul 

 haladhassanak át Spalato fölött. Szinte kihaltnak 



megszállás lefolyását illeti, úgy azt csak a 

 teljes anyagra támaszkodó két földolgozás 

 kölcsönös összehasonlítása révén lehet meg- 

 ítélni, ilyent azonban Anglia eddig nem nyúj- 

 tott még, de remélhetőleg nyújtani fogja azt 

 a jövőben. 



„The Ibis" ugyan azt a kérdést vetheti föl, 

 hogy miért nem tettem ezeket a megjegyzése- 

 ket az 1905. évi londoni nemzetközi madár- 

 tani kongresszusra készült kiadványokban? 

 Ennek az oka igen egyszerűen az, hogy 

 valamennyien, a kik az ornithophaenologia 

 iránt érdeklődünk, biztosra vettük, hogy a 

 kongresszuson a gazdag angol anyagnak egy 

 nagyszabású földolgozását fogjuk üdvözöl- 

 hetni, a mint az várható is volt Eagle-Clark 

 említett munkájának végszavaiból, a minek 

 következtében ezeknek a megjegyzéseknek 

 egyáltalában nem lett volna helyük. 



Végül még azt akarom megjegyezni, hogy 

 úgy a dán, mint a szász munkálatok csak 

 anyagot tartalmaznak, de nem földolgozásolc. 

 Pedig éppen az utóbbiakról van szó, mert 

 az egyes területek jelenségei csak ily módon 

 válnak összehasonlithatokká. 



Bizonyára elismeri azt a '„The Ibis" is, 

 hogy a vomdás kérdése nem oldható meg 

 tisztán csak egyetlen egy területnek, akár 

 Angliának, akár Magyarországnak az adatai 

 alapján, bármily pontosak is legyenek azok ; 

 s hogy a megoldás függ azoknak az összes 

 területi viszonyoknak az ismeretétől, a hol a 

 jelenség lefolyik; hogy az időjárástól lényege- 

 sen függő vonulás évről évre változtatások- 

 nak van kitéve éppen lígy, mint a hogyan az 

 egyes évek időjárása más és más ; hogy 

 mindezt ismernünk kell, mielőtt levonnék az 

 utolsó következtetést ; hogy kevés évet fel- 

 ölelő és korlátolt területekről való megfigye- 

 lések egyáltalában nem jogosítanak általános 

 következtetésekre s hogy értékük ezért csak 

 lokális lehet ; s hogy tekintettel arra a körül- 



tíint fel a táj heteken keresztül. De végre megjött 

 április 28-ika. Előtte való éjjel erős nyári förgeteg 

 támadt, hatalmas záporral és égzengéssel. S reggelre 

 minden hókor, minden szikla nyüzsgött a vonulásában 

 megakasztott madárságtól. A borult esős idő más- 

 nap is tartott. Még egyre érkeztek a háborgó tenger 

 felöl a fecskék, légykapók fáradt csapatai. Sü-án 

 kiderült s a város környéke megint kihalt, a nappali 

 vonulók is újra szemmel el nem érhető magasság- 

 ban száguldottak el fölöttiiid».' 



