TL' 



\'alamiiit az átlagos nap. i'i^v a kiiliiiiiiiic/.ió 

 is a Nai!,y Alföldön állott \n- aráiiyhii; leg- 

 későbben mindkét fajnál. 



EmlitetteiM. hníxy iiiáreziiis Kl-ika ntán 

 részint hűvi'isödés, részint liapani;ás állott be 

 s eltartott április 6-i,u' : iiiinthoi;y pedi.i; a 

 Nagy Alföldön a gólya niárcziiis L*4-én, a 

 fecske április l-én szokott átlagosan (1894 — 

 1908) megérkezni, egészen természetes, hogy 

 a késésnek itt nagyobb mértékűnek kel- 

 lett lenni, mint a többi vidéken, liova ké- 

 sőbb érnek két rendiceli madaraink. Április 

 5-ike után javidni keziltek a hőmérsékleti 

 viszonyok s igy a töl)bi vidéken nem késett 

 annyira e két faj. 



Feltűnőnek látszik azon körülmény, hogy 

 a füsti fecske é])pen az Kszaki hegyes viilé- 

 ken késett legkevesebbet. Knlminácziója is, 

 mely mind a négy vidéken április 11. és 

 15-ike közé esik. leghatározottabban (4-["/„- 

 kal) ezen a területen köszönt be. Legtöbb 

 adat április 14-ik és 15-ik napjára (LS és 

 17 adat) esik, midőn Angolország körül lég- 

 nyomási depressziók mutatkoztak. A hőmér- 

 séklet e területen a következő volt ; 



Április L'Lán . 

 14-én . 

 15-én . 



Ma.x. Min. therm. 

 . 16 C.° 4 C.° 

 . t>0 .. 7 „ 



. Iß „ , 5 „ 



A két legmelegebb napra a legtöbb adat 

 esik; ezekben tehát legrohaniosabb a meg- 

 jelenés. Az ország egyéb részében már kissé 

 korábban érkezett meg a fecske, a rohamos 

 fölmelegedésnek ez tehát már csak kis mér- 

 tékben vette hasznát s azért a kulmináczió 

 is kisebbnek bizonyult ott. 



A g()lyán és fecskén kivül a többi 12 fajt is 

 csoportosítottam vidékenkint átlagos meg- 

 érkezési napjuk szempontjából, hozzá mérve 

 az 1904 ik évet a több évi (3 — 6 év) átlag- 

 hoz : mikor is azon eredményre .jutottam, hogy 

 a Keleti felföldön és .Mföldön több faj késett, 

 mint a Dunántúli és Északi vidéken. Ennek 

 oka némileg abban rejlik, hogy a vonulás 

 két főhónapjában, márcziusbaii és á|)rilisban 

 kisebb volt a liőiiiérs('kliinek lí)()4-ik ('-vi 



\\'\r in l'.ezug (les mittl(M'en Ankunftstages, 

 ebenso füllt die \'i'rs|)ätuug des Eintrittes der 

 Culmination ani dei- Tiet'eijene am grössten 

 aus. 



PjS wurde erwähnt, dass nach dem lü. März 

 theils kühleres \\'i'lter. theils Wärmestagna- 

 tion eintrat und bis (i. A|)ril anhielt; weil 

 nun aber auf der Tiefeltene der Storch 

 gewöhidicdi am J4. März, die Schwalbe am 

 1. April (laut 1894—1903) anzukommen pflegt, 

 so ist es ganz natürlicli. wenn liii'r eine 

 grössere ^'erspätnng auftritt, als iii den ande- 

 ren Landesgegenden, wo die Ankunft beider 

 Arten später erfolgt. Mach dem 5. April ver- 

 besserten sich die Temperaturverhältnisse, 

 mithin fiel die Verspätung in den anderen 

 Laudesgegenden nicht so hoch aus. 



Dass aber die Verspätung der Schwalbe 

 gerade in der Niu'd-Rerggegend am geringsten 

 ausfällt, kann auffallend sein. Auch die Cnl- 

 luination, obwohl au allen vier Laudesgegen- 

 den auf die l'enfade zwischen dem 11. und 

 15. April fallend, ist ebenfalls in diesem 

 Territorium am prägnantesten ausgebildei 

 mit 41"/,, aller Daten. l)ie meisten fallen auf 

 den 14. und L"). April. (18.. resp. 17.). als 

 im Luftdruck eine Depression um England 

 aufkam. Die Temperatur war in dieser Herg- 

 gegeud tolgeude: 



Max. Min. 



Am Li. Ajiril 16 if 4 ('° 



Am 14. „ 20 .. 7 „ 



-Vili L"). „ 18 .. 5 „ 



Die zwei wärmsten Tage weisen die meisten 

 Ankunftsdaten auf. mithin geht das P^rscliei- 

 nen am s( liiudlsten von Statten. An dm 

 a,ndereu Landesgegenden erschien dieSchwalbe 

 s(dion etwas früher, die schnelle, kräftige 

 Erwärmung blieli also hier fast ohne Effekt, 

 mithin liei auch ilie Culmination geringer 

 aus. als in der N(n-d-Berggegend. 



In Bezug des mittleren Ankunftstages wur- 

 den aussei' Storch und Schwalbe aiudi die 

 übriu'en 12 .\rteu uarli Landesgegenden zu- 

 sammengestellt und das Jahr 1904 mit den 

 mehrjährigen (3 6 Jahre) Mitteln verglichen; 

 wobei sich als Ergebniss herausstellte, dass 

 in der Ost- Berggegend und auf der Tiefebene 

 mehrere .\rten sich verspäteten, als in der 

 fiegend jenseits der Donau und im Nord- 

 Heriilauil. Lie Lrsache dessen muss zum 



