177 



könnyen hajlandó arra a föltevésre, hogy 

 a B. menetriesi csakis a B. bufeo alak- 

 körébe osztható és a mi egerészölyvünket 

 helyettesíti a Keleten. 



Ez esetben pedig meglehet, hogy Közép- 

 oroszország még mindig ismeretlen ölyvei e 

 két formát kötik össze. 



E föltevésemet a dr. Madarász Gyula ismer- 

 tette első hazai B. meneínesi-példány is támo- 

 gatja, a melyet tulajdonosa, ifj. Choiek Rezső 

 GRÓF úr szívességéből volt alkalmam megtekin- 

 teni. E madár termetében és farkának rajzo- 

 latában a magyarországi egerészölyvek rozs- 

 dásfarkú példányaival egyezik meg, csakhogy 

 ezeknél jóval intenzivebben rozsdás ; sötét 

 pofatájával s torkával a Buteo bnteo (L.) söté- 

 tebb fázisaira emlékeztet, csakhogy barna 

 helyett itt is tüzes rozsdás alapszint mutat ; 

 hasoldalának rajzolata a mellékelt szines táb- 

 lán látható türkösi öreg cf-éuek felel meg, de 

 még rozsdásabb az alapszíne és sötétebbek a 

 foltjai is. E rendkívül érdekes példány köze- 

 lebbi meghatározása azért sem lehetséges, mert 

 fészkelőhelyét sem ismerjük.* Minthogy azon- 

 ban az európai rozsdás öljTek között mind- 

 eddig a Buteo menetriesi az egyetlen, bár 

 csak nagyon hézagosan ismert forma, a moly 

 a mi egerészölj'X'ünkkel nagyságban megegye- 

 zik, a további kutatásokig egyelőre ezt a 

 futtaki madarat is csak a menetriesi-formához 

 soroUiatjuk. 



Az a kérdés is hátra volna még. hol keres- 

 sük a leirt három brassói ölyv fészkelő helyét? 

 Mert éppen nem bizonyos, hogy e madarak 

 a Kaukázus vidékéről kerültek Jiozzánk. Már 

 az a körillmény is, hogy az ugyancsak a Kau- 

 kázus vidékén lakó B. desertomm még soha- 

 sem észleltetett hazánkban, mert bizonyára 

 más utakon vonul délre, az Oroszországnak 

 nyugatibb tájain is fészkelő B. zimmermannae 

 ellenben már megkerült, valószínűvé teszi, hogy 

 a B. menetriesi brassói példányai sem a Kau- 



* Csak sejthető, hogy Oroszországból érkezett. 

 Aqiüla Xm. 



von (1er entsprechenden Feder jüngerer Buteo 

 menetriesi unterscheiden könnte. Wer diese 

 südungarischen .Mäusebussarde gesehen hat, 

 ist leicht zu der .Annahme geneigt, dass Buteo 

 menetriesi nur in den Formenkreis von Buteo 

 hufeo eingestellt werden kann und im Osten 

 unseren Mäusebussard vertritt. 



In diesem Falle ist es daher möglich, dass 

 die noch immer unbekannten Bussarde aus 

 Mittelrussland diese zwei Formen verbinden. 



Diese Annahme wii-d auch durch das erste 

 von Dr. Julius v. Mad.írász bestimmte ungarische 

 Biitco wieueinesi-Exemplar unterstützt, welches 

 ich durch die Freundlichkeit des Eigenthü- 

 mers Gr.wen Rudolf v. Chotek jun. besichtigen 

 konnte. Dieser Vogel stimmt in Gestalt und 

 Schwanzzeichnung mit den rostschwäuzigen 

 Exemplaren der ungarischen Mäusebussarde 

 übereiu, nur ist derselbe bedeutend intensiver 

 rostfarbig; das dunkle Gesicht und die dunkle 

 Kehle erinnert an die dunkleren Phasen von 

 Buteo buteo (L.), nur ist die Grundfarbe statt 

 dunkel auch hier leuchtend rostfarben ; die 

 Zeichnung der Unterseite stimmt mit derjeni- 

 gen des alten o" aus Türkös — auf der bei- 

 gegebenen farbigen Tafel — überein, die 

 Grundfarbe ist jedoch noch stärker rostfarben 

 und sind auch die Flecken dunkler. Die nähere 

 Bestimmung dieses ausserordentlich interessan- 

 ten Exemplares ist auch schon deshall) unmög- 

 lich, weil das Brutgebiet desselben uultekannt 

 ist.* Indem al)er unter den europäischen rost- 

 farbenen Bussarden bisher Buteo menetriesi 

 die einzige, obzwar nur lückenhaft bekannte 

 Form ist, welche in der Grösse unseren Mäuse- 

 bussarden gleichkommt, so können wir auch 

 dieses Exemplar aus Futták vorläufig, bis die 

 weitere Forschung entscheidet, nur der mene- 

 triesi-Form einreihen. 



Es bleibt aber nun noch diese Frage vor- 

 handen, wo das Brutgebiet der beschriebenen, 

 aus Brassó stammenden drei Bussarde zu 

 suchen ist ? Denn es darf durchaus nicht als 

 sicher angenommen werden, dass dieselben 

 aus dem Kaukasusgebiete hieher gekommen 

 sind. Schon der Umstand, dass Buteo deser- 

 toruiii, welcher ebenfalls das Gebiet des Kau- 

 kasus bewohnt, nocli nie in Ungarn beobach- 

 tet worden ist, jedenfalls deshalb, weil der- 

 selbe auf anderem Wege nach Süden zieht 



* Bloss vermuthlich aus Russland stammend. 



23 



