205 



fos"lîilt;i el közvetlenül a kötés alatt. A fészek 

 oly művésziesen olvad bele. hoi;y minden 

 varsababát közvetlen közelből, sokszor kézi 

 segítség igénybevételével kell megNazsgálni, 

 hogy van-e benne fészek vagy nincs. Az ide 

 épült í;í('ZríHOj)Of/on -fészkek már nénd távolság- 

 ból láthatók, mert lejelib vannak — a csomó 

 és a víz között középen — s kis kosár 

 módjára függenek a varsal)aba belső függő- 

 legesen álló nádszálain. De csak kisebb 

 részben voltak ilyen mesterséges tető alatt, a 

 többi sűrű nádbokrok száraz avas aljában 

 volt. Ezekből is átkutattam minden ntumba 

 kerülőt, de PrMííír/ts-fészket nem találtam ben- 

 nük, holott egyébként ezek képezik rendes 

 fészkelőhelyeiket. 



Tény dolog, liogy az emltcr ellen ez a 

 fészkelési mód nemcsak iiogy nem véd, de 

 egyenesen odavezeti a fészekliez. Vezetőm 

 sf)k fészekkel akarván kedveskedni, első sor- 

 ban mindig a varsababák felé irányította a 

 ladikot s én nem is bántam, mert azt tapasz- 

 taltam, hogy megközelítő becslésem szerint 

 kb. 30'7'„-ban volt régi vagy új fészek. De tény 

 dolog az is, hogy az időjárással, meg esetleg 

 más ellenségekkel szemben több védelmet 

 nyújt ez a fészkelési mód, nnnt az ősi. Érde- 

 kes tünet, hogy az embernek ezt a beavat- 

 kozását így hasznukra fordították. 



A szintén nagyobb számban talált Arrnce- 

 phalus síre^jerits-fészkeknél nem találtam meg 

 ennyire kifejezetten az időjárás ellen való 

 védekezést. Csak két esetet tudok, a melyek- 

 ben ennek némi nyomait véltem fölismerni. 

 Az egyik valamilyen fajta .SYneAi/s-bokorbau 

 állott, hozzákötve a két szárhoz s valósággal 

 betetőzve a növénynek nagy, fölváltva kereszt- 

 ben álló esölevezetö leveleivel. A másiknál az 

 tűnt föl, hogy két igen vékony és a többinél 

 jóval alacsonyabb nádszálhoz volt kötve. Utó- 

 hajtások voltak s így a szélnek kevésbbé ki- 

 téve. A védekezést itt a fészek ingásának a 

 csökkentésében lehetne látni. 



A védekezés mellett a táplálkozási viszonyok 



dieser Hütten in Besitz, unmittelbar unter 

 dem Knoten. Das Nest ist so kunstvoll damit 

 verschmolzen, dass jede Reussenpuppe aus 

 unmittelbarer Nähe oft mit Nachhilfe der 

 Hände untersucht werden musste, ob ein 

 Nest darin sei oder nicht. Die hieher gebau- 

 ten J/eianojJO/jfott-Nester sind schon aus eini- 

 ger Entfernung sichtbar, da dieselben weiter 

 unten sind — in der Hälfte zwischen Kno- 

 ten und Wasser — und hängen wie kleine 

 Körbchen an den mittleren senkrecht stehen- 

 den Halmen der Reussenpuppen. Diese waren 

 aber nur zum geringeren Theile unter einem 

 solchen künstlichen Dache, die anderen be- 

 fanden sich im trockenen Unteren dichter 

 Rohrbüsclie. Von diesen untersuchte ich eben- 

 falls jeden in den Weg kommenden, fand 

 jedoch in keinem einzigen ein Panurus-iiest. 

 trotzdem ansonsten diese ihre gewöhnlichen 

 Niststellen sind. 



flegen den Menschen bietet diese Nistweise 

 nicht nur keinen Schutz, sondern führt den- 

 selben gerade zum Neste hin. Mein Führer 

 wollte mich mit dem Auffinden vieler Nester 

 erfreuen, und führte daher den Kahn in erster 

 Linie immer zu den Reussenpuppen und mir 

 war es auch wirklich recht, da ich so ilie 

 Erfahrung machen konnte, dass sich in ca. 

 30 "/o derselben alte oder neue Nester lic- 

 fanden. Das ist aber unleugbar, dass diese 

 Nistweise gegen die Witterung und andere 

 Feinde besser schützt als die urs])rüngliche. 

 Es ist eine sehr interessante Erscheinung, 

 dass dieser Eingriff des Menschen so aus- 

 genützt wurde. 



Bei den in ebenfalls grösserer Anzahl auf- 

 gefundenen Acrocephahis sf reperus-i^efitem 

 fand ich den Schutz gegen die Witterung 

 nicht so ausgesprochen vor. Nur iu zwei 

 Fällen glaubte ich einige Spuren desselben 

 zu erblicken. Eines stand in einem Stachys- 

 Buscii an zwei Stengel angeheftet, überdacht 

 durch die grossen abwechselnd kreuzweise 

 stehenden Reganwasser ableitenden Blätter. 

 Beim zweiten fiel mir auf, dass es an zwei 



sehr 



schwaciie Rohrstengel 



'eheftet war, 



welche auch bedeutend niedriger waren als 

 die Umstehenden. Es waren Nachtriebe, welche 

 dem A\'inde minder preisgegeben waren. Den 

 Schutz könnte man hier im Vermindern der 

 Nests-Schwankung erblicken. 



Neben dem Schutze wird die Nestanlage 



