2ü9 



Parus palustris helyi kártékouysáca. Az 



ihárosberényi iiradakmihan 190(j tavaszán ho- 

 moki fenyő- és ákácztelepet létesítettünk. Véde- 

 kezés czéljálK)] az elvetett magot jól befes- 

 tettük miniummal és az egész telepet 1 méter 

 magas tüskesövénynyel öveztük. így már csak 

 a madárvilágtól, nevezetesen a közelben fész- 

 kelő sok Colaeustól, Sturniistól, pinty és 

 galamb-féléktől lehetett tartani. 



Mindezek helyett azonban néhány Parus 

 palustris kezdett az ágyakra járni. Eleinte 

 csak az ágyak fölszínén visszamaradt magva- 

 kat szedték föl, de később ügyesen rátaláltak 

 a magsorok haladására, és biztos számítással 

 vájták ki a magvakat. Kezdetben ügyet se 

 vetettünk rájuk, de később, mikor láttuk, 

 hogy nincs perez, melyben 5 — 6 Parus ne 

 kutatna mag után, s a vizsgálat is kiderítette, 

 hogy egyes sorok már nagyon hiányosak, 

 ostoros gyerekkel kellett őriztetni a telepet, 

 a ki alig tudta a rendkívül bizalmassá vált 

 madarakat elhessegetni. Kártételük határozat- 

 tan jelentékeny volt, mert még akkor is jár- 

 tak az ágyakra, mikor kikelt a csemete, s 

 az ennek fején levő mag fölszedésével sok- 

 szor gyökerestől húzták ki a csemetéket. 



Baetos Gyula. 



Cserebogarat pusztító madarak. Iháros- 

 berényben 1906 nyarán nagy cserebogárjárás 

 volt. Vizsgálataim szerint a következő madár- 

 fajok pusztították őket. 



Nagy mértél'ben pusztífották : Colaeus mo- 

 nedula, Corvus cornix, Sturnus vulgaris, Ciconia 

 ciconia, Coracias garrula, Passer domesticus 

 és Passer montanus. 



Meglehetősen : a fáczánok, foglyok, szarkák 

 és Lanius collurio. 



Kisebb mértékben : Caprimulgus europaeus, 

 Turdus viscivorus, Tnrdus mernla, Buteo buteo, 

 Cerchneis cenchris és Syrnium aluco. 



Bartos Gyula. 



Coracias; garrula. Az Ihárosberényben még 

 fönnálló őserdőkben nagy számban otthonos 

 a Coracias garrula. Táplálkozására vonatko- 



Aquila XIII. 



Locale Schädlichkeit von Parus palustris. 



In der Herrscliaft von Ihárosberény wurde im 

 Früiijahre 1906 eine Sandkiefer- und Akazien- 

 Anlage eingerichtet. Zum Schutze derselben 

 wurde der Samen mit Minium gut überstrichen 

 und die ganze Anlage mit einem Dornzaune 

 von 1 Meter Höhe umgeben. Somit war nur 

 mehr die Vogelwelt, namentlich die zahlreich 

 in der Nähe brütenden Dolilen, Staare, Fin- 

 ken und Taubenarten zu fürchten. 



Statt dieser jedoch begannen einige Parus 

 jmlustris die Beete zu besuchen. Anfangs nah- 

 men sie nur den auf der Oberfläche zurück- 

 gebliebenen Samen auf, später aber fanden 

 sie sehr geschickt die Samenreihen und gruben 

 die Kerne mit sicherer Berechnung heraus. 

 Im Anfange nalimeu wir von denselben keine 

 grosse Xotiz, später jedocli, wo kaum eine 

 Minute verging, ohne dass 5 — 6 Meisen die 

 Beete nacli dem Samen untersuchten und als 

 auch die Untersuchung ergab, dass manche 

 Reihen schon sehr lückenhaft waren, mussten 

 wir die Anlage hüten lassen und der mit 

 einer Peitsche bewaffnete Bursche konnte die 

 ausserordentlich zutraulich gewordenen Meisen 

 kaum von den Beeten verjagen. Der angerich- 

 tete Schaden war wirklich bedeutend, da die 

 Meisen die Beete auch noch nach dem Auf- 

 gehen des Saat besuchten und mit der Weg- 

 nahme des an die Oberfläche getriebenen 

 Samens oft das ganze Pflänzchen sammt der 

 Wurzel ausrissen. Julius Baetos. 



Maikäfer Tertilgende Vögel. Im Sommer 

 1906 war in Ihárosberény bedeutendes Mai- 

 käferschwärmen. Nach meinen Beobachtun- 

 gen wurden diese von folgenden Vogelarten, 

 vertilgt : 



In grosseììi Maasse: von Colaeus monedula, 

 Corvus cornix, Sturnus vulgaris, Ciconia cico- 

 nia, Coracias garrula, Passer domesticus und 

 montanus. 



Ziemlich: von Fasanen, Rebhühnern, Elstern 

 und Lanius collurio. 



hl Meinerem Maasse: von Caprimulgus 

 europaeus, Turdus viscivorus, Turdus merula, 

 Buteo buteo, Cerchneis cenchris und Syrnium 

 aluco. Julius Bartos. 



Coracias garrula. In den noch vorhandenen 

 Urwäldern in der Gegend von Ihárosberény 

 brütet Coracias garrula in grosser Anzahl. 



27 



