217 



Alauda eristata száll-e élőfára? Erre a 

 kérdésre szinte az egész irodalom nem-mel 

 felel. Csak egy idevágó adat van az „Új 

 Naumann "-ban, t. i. Rey megfigyelése, a ki 

 Portugálban látta élőfára szállani. Ennek követ- 

 keztében érdemesnek tartom a fölenditésre, 

 hogy Magyarországon háromszor is megfigyel- 

 tem, hogy a búbos pacsii'ta élőfára, illetőleg 

 bokrokra is száll. 



1904. jim. 20. Nagykállól)an ákáczfagallyon 

 kb. 2 Vj niéter magasságban himbálódzott egy 

 búbos pacsirta. Csendesen énekelgetett, s ha- 

 bár némi szél lengette a gallyakat, mégis biz- 

 tosan ült a helyén. 



1906 ápr. 14. Toroczkón vadrózsa-gallyon 

 láttam 30 cm. magasságban ülő búbos pacsir- 

 tát; szintén csendesen énekelgetett. 



1906 jún. 26. Rank-on (Abauj-T. m.) vessző- 

 sövény száraz gallyán 1 '/, méter magasság- 

 ban ült egy búbos pacsirta. 



Nagy Jenő. 



Megjegíjzés. Minthogy Rey és Petknyi J. S. 

 kivételével tényleg mindenld úgy ír a búbos 

 pacsirtáról, hogy az fára nem száll, azért közre- 

 adtuk ezeket a megfigyeléseket, bár nem újak, 

 hogy a figyelmet fölhíjjuk erre a téves nézetre. 

 Petényi szerint ugyanis ez közönséges jelen- 

 ség, mert a következőket írja erről a kérdés- 

 ről (Madártani Töredékek pag. 204): „Általá- 

 ban a földön tartózkodik, azon futkos, de 

 gyakran látható házak, csűrök tetején vastag 

 fákon, karóh tetején is. Énekel is fán ülve 

 Hy magas helyeket különösen a költés idején 

 választ magának, hogy onnan fészkére ügyel- 

 hessen." Tán nem lesz érdektelen annak a 

 fölemlitése, hogy Homeyer S. Piskinél sürgöny- 

 dróton ülő búbos pacsirtákat is látott. (Ornith. 

 Monatsschrift 1893 pag. 72.) 



M. 0. K. 



Columba domestica Erdély több helyén él 

 elvadultan, igy a tordai és turi hasadékokban 

 és a Székelykő mészszirtein. A fehértől a 



AquUa XIU. 



Aufbäumende Haubenlerchen. Fast die 

 ganze diesbezügliche Litteratur beantwortet 

 die Frage, ob sich die Haubenlerche auch auf 

 Bäume setze, mit „nein". Wir haben nur eine 

 diesbezügliche Angabe, diejenige von Rey im 

 „Neuen Naumann", wonach er die Hauben- 

 lerche in Portugal auch auf Bäumen sitzen 

 sah. In Aubetraciit dieser Umstände halte ich 

 es für erwähnenswerth, dass ich in Ungarn 

 dreimal Haubenlerchen auf Bäumen resp. 

 Sträuchern Ijeobachte. 



Am 20. Juni 1904 schaukelte sich iu Nagy- 

 kálló auf einem Akazienzweige in 2V2 Meter 

 Höhe eine Haubenlerche. Dieselbe sass leise 

 singend ganz sicher auf ihrem Platze, trotz- 

 dem der Wind die Zweige bewegte. 



Am 13. April 1906 sah ich in Thoroczkó 

 eine Haubenlerche ebenfalls leise singend ca. 

 30 cm. über dem Boden auf einem Hunds- 

 rosenzweige. 



Am 26. Juni 1906 beobachtete ich in Rank 

 (Com. Abaujtorda) iu ca. l^/j Meter Höhe eine 

 Haubenlerche auf einem trockenen Zweige 

 eines Flechtzauues. 



Eugen Nagy. 



Bemerkung. Indem ausser Rey und J. 8. 

 Petényi thatsächlich Jedermann verneint, dass 

 die Haubenlerche aufbäumt, so übergeben wir 

 diese Daten, trotzdem dieselben nicht neu 

 sind, dodi der Öifentlichkeit. um die Auf- 

 merksamkeit auf diese irrige Ansicht zu len- 

 ken. Laut Petényi ist dies eine gewöhnliche 

 Erscheinung, indem er darüber wie folgt be- 

 richtet (Ornith. Fragmente pag. 214): „Ge- 

 wöhnlich hält sie sich auf der Erde auf, wo 

 sie herumläuft, oft sieht man sie aber auf 

 den Dächern der Häuser uiul Scheunen, auf 

 dicken iläumen, auf Pfahlspitzen. Sie singt 

 auch auf Bäumen sitzend. Solch hohe Plätze 

 wählt sie sich besonders in der Brütezeit aus, 

 um das Nest überwachen zu können". Es 

 dürfte vielleicht nicht uninteressant sein zu 

 erwähnen, dass A. v. Homeyer bei Pislci (Com. 

 Hunyad) auf Telegraphendrähten sitzende 

 Haubenlerchen beobachtete. (Ornith. Monats- 

 schrift 1893 pag. 72.) 



U. 0. c. 



Columba domestica lebt an mehreren Stel- 

 len in Erdély verwildert, so in den Schluch- 

 ten von Torda und Túr, sowie in den Kalk- 



28 



