232 



országon megállapított vonulási typiisoMal, s 

 hogy ebben a földolgozásban még nem szere- 

 pelnek ezen a néven, annak nézetem szerint 

 az a magyarázata, hogy a vizsgálatok még 

 nem értek meg idáig. Magyarországra nézve 

 is csak a VI. é\"i jelentésben lehetett azokat 

 némi biztonsággal megállapítani. 



Az idei jelentésből legalább két typust lehet 

 fölismerni. Az első meglehetős általánosnak 

 látszik s jellemzi a nyugatr(')l kelet felé, való - 

 színűleg valamely isothermával párhuzamosan 

 haladó fölvonulás, illetőleg megtelepedés. Ez 

 megfelelne a Magyaroszágon Motacilla- és Hi- 

 rundo-typusoknak nevezett megtelepülési mód- 

 nak, a melyeknek jellemzője szintén az iso- 

 thermákkal való továbl »haladás. A tovább- 

 haladás iránya függ a domborzati viszonyoktól, 

 s ezért Bajorországban másnemű, mint nálunk. 

 A második a Cuculus-typus, a melynek jellemzői 

 a részben délkelet felöl raló haladás és „néhány 

 késői adat a lapályosabb iddékeJcröl" — jjon- 

 tosa.ii ugyanazok tehát, mint Mayyarorszáefon. 

 A meg-telepedés itt általánosságban nem iso- 

 thermákkal párhuzamosan halad előre, hanem 

 a kakuk dajkálóihoz is simul, a mint ez a 

 M. ü. K. XI. évi jelentésében nagy valószínű- 

 séggel meg lett állapít\'a. Ezeken kívül a 

 vadgalamb és a molnárfecske fölvonulásai is 

 mutatnak bizonyos analógiákat a magyar ered- 

 ményekkel, s a gólyavouulást is a normá- 

 listól eltérőnek mondják, éppen úgy, mint 

 nálunk is. 



Idővel mindjob])an és élesebben nyilvánul- 

 nak uuíjfl ezek a typusok, minek következté- 

 ben mindig tisztábban és határozottabban 

 domborodik ki majd a bajor és nuigyar ered- 

 mények egyezése. Különösen akkor várható 

 ez, ha az egész anyagnak meglesz a meteoro- 

 lógiai földolgozása, hiszen már Bertram K.íroly 

 első ilynemű kísérlete is ugyanarra a törvény- 

 szerűségre következtet, a mely Hkgvkoky K.íbos 

 „depresszió-tételében" jut kifejezésre. 



Mindezek tisztára „jiositiv alapon" elért ered- 

 mények, a melyeket semmiféle (ílleiibizonyíték- 

 kal még csak érinteni se lehet s éppen ezáltal 



darauf, ob der Zug ein früher oder später 

 war. In dieser Eigenschaft deckeji sie sich 

 vollkommen mit den in Ungarn constatirten 

 Z'ugstypen, und dass sie in dieser Bearbei- 

 tung noch nicht als solche aufgefasst werden, 

 liegt meines Erachtens nur darin, dass die 

 Untersuchungen bisher noch nicht so weit 

 gediehen sind. In Ungarn konnten dieselben 

 auch erst im VI. Jahresberichte mit einiger 

 Sicherheit erkannt werden. 



Aus dem heurigen Berichte lassen sich 

 mindestens zwei Typen erkennen. Der erste 

 Typus scheint ziemlich allgemein, und wird 

 durch eine west-östlich, wahrscheinlich mit Iso- 

 thermen parallel fortschreitende Progression der 

 Besiedelung charakterisirt. Derselbe scheint 

 die in Ungarn Motacilla- und Hirundotj^ius 

 benannten Besiedelungsvorgänge zu decken, 

 deren charakteristisches Merkmal ebenfalls 

 das Fortschreiten mit den Isothermen ist. 

 Die Fortschrittsrichtung wird durch die Boden- 

 gestaltung bedingt, und ist daher in Bayern 

 eine andere als in Ungarn. Der zweite ist der 

 Cuculustypus, wo sich eine theilweise, von Süd- 

 osten fortschreitende Progression und „einige 

 mehr dem Flachlande ungehörige Spätdaten'' 

 kenntlich machen — genau so wie in Ungarn. 

 Die Besiedelung geht hier im Allgemeinen 

 nicht mit Isotliermcn jiarallel vor sich, son- 

 dern riclitet sicli auch nach (h^n Ptiegeelteru 

 des Kuknks. wie dies im XI. Jahresberichte 

 der U. ü. C. mit grosser Wahrscheinlichkeit 

 constath't wurde. Ausserdem zeigt auch der 

 Zug der Wildtauben und der Mehlschwalbe 

 gewisse Analogien mit den in Ungarn erreich- 

 ten Resultaten und wurde der Storchzng 

 früher ebenfalls als von der Regel abweichend 

 geschildert, ebenso wie in Ungarn. 



Mit der Zeit werden sicli diese Typen 

 immer mehr und mehr kenntlich nuichcn und 

 wird dadurch die Übereinstimnumg der unga- 

 rischen und bayerischen Resultate immer deut- 

 licher und prägnanter iiervortreten. Es ist 

 dies besonders (hiiiii zu erwarten, w(Min das 

 ganze Materiale meteorologisch bearbeitet wird, 

 da ja schon ih'r erste N'ersnch C. Buhtuam's 

 auf dieselbe Gesetzmässigkeit hinweist, welche 

 in J. Hrgyfoky's „Dejjressionetisatz" ausge- 

 sprochen ist. 



Es sind dies nin ..auf positiver Grundlage" 

 erreichte Resultate, welche durch keinen Ge- 

 genbeweis aiicii Ulli- angetastet wcrdrn kön- 



