2U 



Ezek mellett van még- egy sereg faiinisztikiis 

 és Ijiologiai adat, a melyek a fészkclósi és 

 vonulási adatokkal együtt minteg,'y okiratokat 

 adnak az egyes fajok történetére vonatkozóan, 

 a mely felölelné az elterjedés ingadozásait, 

 az életmód megváltoztatásait, a faj állomá- 

 nyának csökkenését vagy gyarapodását s mind- 

 ezeknek a jelenségeknek az okait s ezáltal 

 bele\'ilágíthatna a madáréletnek eleddig még 

 teljesen ismeretlen mozzanataiba — egészen 

 eltekintve még attól, hogy nagy avigeographiai 

 értékük is van ezeknek az adatoknak. 



Új elemként Bertram K. a pfalzi adatok 

 külön földolgozásába belevonta a meteorológiát. 

 Eddigi tapasztalataink szerint az adatok meteo- 

 rológiai tárgyalása elengedhetetlen, minthogy 

 a két jelenség benső kapcsolatban van egy- 

 mással. Ezt az újítást tehát mint haladást 

 kell üdvözölni, és igen kívánatos volna az 

 egész anyagnak a meteorológiai méltatása, 

 mert e nélkül csonka marad az egész. Ezt 

 persze sokkal könnyebb mondani, mint még- 

 is tenni, különösen a jelen körülmények között, 

 mikor a földolgozók már is túl vannak hal- 

 mozva, de tán mégis csak akadna valaki. 



Ezt azonban más alakban kellene megtenni, 

 mint a milyent Bertram K. választott. Azok 

 az időközök, a melyekben a vonulást össze- 

 hasonlítja az időjárással, túlnagyok, iigy hogy 

 a két tárgyalás összefüggése meglehetősen 

 laza és nehezen követhető, s ezek mellett a 

 részleteket sem lehet oly pontosan kifejezésre 

 juttatni, miut a pentádos tárgyalásban. Mind- 

 egyik földolgozás csak egymagában, egynuis- 

 tól elkülönítve érheti el a czélját, először jön 

 a fölvonulás jellemzése és utána következik 

 a meteorológiai méltatás. 



Még csak a közlési módra van néhány 

 megjegyzésünk. Már évek óta keresek kakuk- 

 adatokat s ezalatt az idő alatt több száz ilyen 

 jelentést vettem át. Némelyiknél könnyen ment 

 az adatok kiírása, másoknál nehezen. A bajor 

 jelentést nem számítanám a könnyűek közé, 

 ha nem is éppen a kakukra, hanem sok más 

 fajra nézve. Egyes fajoknál egy tömegben 

 vannak egyesítve a vonulási és faunisztikus 

 adatok, a fészkelésre és életmódra vonatkozó 

 adatok, úgy hogy egy bizonyos megadott 

 csoportnak a kiírása éppen nem könnyű munka. 

 E mellett az ember nem is mindig bizonyos 



Neben diesen gibt der Bericht noch eine 

 Menge fauiiistischer Daten un<l biologischer 

 Momente, welche mit den Brut- und Zugs- 

 daten vereint die Urkunden zu einer späteren 

 Geschichte der einzelnen Arten liefern kön- 

 nen, welche die Schwankungen in der Ver- 

 breitung, die Abänderungen in der Lebens- 

 weise, die Ab- und Zunahme und die Ursachen 

 dieser Erscheinungen umfassend, bisher un- 

 bekannte Momente des Vogellebens beleuchten 



dürfte 



ganz abgesehen von dem avi- 



geographischen AVerthe dieser Daten. 



Als neues Element wurde die Meteorologie 

 in V>. Bertram's Sonderbearbeitung der pfäl- 

 zischen Daten beigezogen. Auf Grund unserer 

 Erfahrungen ist die meteorologische Behand- 

 lung der Daten unerlässlich, denn beide Er- 

 scheinungen stehen miteinander in innigstem 

 Zusammenhange. Es ist daher diese Neuerung 

 als Fortschritt zu begrüssen, und wäre es zu 

 wünschen, dass das ganze Materiale meteoro- 

 logisch behandelt werde, denn ohne diese Be- 

 handlung bleibt das Ganze unvollständig. Frei- 

 lich ist dies bei den obwaltenden Umständen, 

 wo die Bearbeiter ohnehin schon iilierl)ürdet 

 sind, leichter gesagt als gethan, doch Hesse sich 

 vielleicht immerhin Jemand dazu linden. 



Es müsste dies aber in einer anderen Form 

 als in der von C. Bertram gewählten geschehen. 

 Hier sind die Zeiträume, innerhalb welcher 

 Zug und ^\'etter verglichen werden, viel zu 

 gross, so dass der Zusammenhang der beiden 

 Darstellungen etwas locker und schwerfällig 

 zu verfolgen ist, auch können die Einzelhei- 

 ten nicht so präcisirt werden, wie im ])en- 

 tadenweisen Fortschreiten. Beide Bearbeitun- 

 gen können nur getrennt ihr Ziel erreichen, 

 zuerst wird der Zugsverlauf cimrakterisirt 

 und dann meteorologisch beleuchtet. 



Es seien uns noch einige Worte über die 

 Publicationsweise gestattet. Seit Jahren be- 

 finde ich mich auf der Suche nach Kukidcs- 

 daten und habe während dieser Zeit mehrere 

 hundert Berichte (lurchgenommen. Bei einigen 

 ging das Excer])tiren leicht, bei anderen 

 schwerfällig. Den bayerischen Hei-iclit würde 

 ich — wenn auch nicht eben über den Kukuk, 

 so docli für viele Arten nicht zu den Icicliten 

 zäh Ich. Bei manchen Arten ist eine ganze 

 Menge von Zugs- und faunistischen Daten, 

 von Beobachtungen über Fortpflanzung und 

 Biologie vereint, so dass das Herausschreiben 



