235 



abban, hogy még a legnagyobb gondosság 

 mellett is, nem nézett-e el valamit. Sokkal 

 czélszerübb volna az egyes csoportokat bizo- 

 nyos czímek alatt egyesíteni, pl. I. tavaszi 

 vonulás, II. őszi vonulás, IH. faunisztika, IV. 

 fészkelés. V. életmód; a jelölést esetleg tisztán 

 csak ezekkel a számokkal lehetne keresztül- 

 vinni. Ezáltal ugyan többször ismétlődnének 

 a megfigyelési állomások nevei, de az ily- 

 módon előálló tértöbbletet kiadná azoknak 

 a lényegtelen adatoknak a törlése, a melyek 

 még mindig előfordulnak. Ilyenek pl. csak a 

 bizonyítás okáért mindjárt az első fajnál — 

 Acanthis cannabina (L.) : „Afíaltern: I. 31. ^ 

 halkan énekel egi/ sziirokfenyö tetején ; II. 7. 

 kis csapat énekel egy fenyő cmcsáii , Augs- 

 burg : V. 25 első juv. a pi-otestáns temető- 

 hen", stb. 



Nem helyeselhető a földrajzi pozicziók el- 

 hagyása sem. A későbbi földolgozó bizonyára 

 igen sajnálja majd azoknak a hiánj^át, mint- 

 hogy gyakran lehetetlenség lesz bizonyos állo- 

 mások meghatározása. Arra alig lehet gondolni, 

 hogy rendelkezésére álljanak Európa összes 

 specziális térképei, s ezért már magát a jelen- 

 tést kell könnyebb használatra berendezni. 

 Ez is saját tapasztalat a kakuk-adatok állo- 

 másai után való kínlódással teli kutatásb(il. 



Minthogy a jelentés nem vonatkozik tisztán 

 vonulókra, azért igen jó volna az egyes fajokat 

 biológiai jellel röviden jellemezni, a hogy 

 nálunk szokás, pl. * — > vonuló, ^^t^ téli ven- 

 dég, O állandó, V^ vendég stb. Ez is csak 

 emelné a jelentés használhatóságát és köny- 

 nyebbé tenné az áttekintést. A bajor ornitho- 

 logus tudhatja, hogy miképen viselkedik egy 

 adott faj Bajorországra nézve, az idegen azon- 

 ban nem mindig, s ezért adott esetben rövidebb 

 vagy hosszabb utánjárással tudliatja csak meg 

 azt, a mit a jel első pillanatra elárulna. 



Befejezésül szabadjon még egyszer rámutatni 

 arra, hogy milyen szükséges és czélszerű volna 

 az egész baj'or történeti anyag földolgozása. 



einer gewissen Datengrujipe durcluius keine 

 leichte Arbeit ist. Man ist dabei auch nicht 

 immer sicher, ob nicht etwas — selbst bei 



grösster Sorgfalt 



übersehen wurde. Es 



wäre viel zweckmässiger all' diese verschiede- 

 nen Daten unter gewissen Schlagwörtern zu 

 vereinen. Zum Beispiel : I. Frühjahrszug, 

 IL Herbstzug, HI. Faunistik, IV. Fortpflan- 

 zung, V. Biologie, eventuell nur mit Voran- 

 setzung der Zahlen I, II etc. Dadurch müssten 

 zwar die Beobachtungsstationen oft mehrfach 

 wiederholt werden, doch würde sich das da- 

 durch ergebende Mehr an Raum durch das 

 Streichen so mancher unwesentlichen Daten 

 compensiren. Solche sind z. B. — nur des 

 Beweises wegen — gleich bei der ersten Art, 

 Acauthis cannabina (L.) „Aftaltem: 31. I. d 

 leise auf der Spitze einer Lärche s. ; 7. II. 

 kleine Gesellschaft in vollem Ges. auf Jem 

 Wipfel einer Fichte. Augsburg: 25. V. erster 

 Flügger juv. im protestant. Friedhofe" etc. 



Das Weglassen der geographischen Positio- 

 nen möchten wir auch nicht gutheissen. Ein 

 späterer Bearbeiter wird das Fehlen derselben 

 unbedingt bedauern, da es ihm oft unmöglich 

 sein \^ird, gewisse Stationen zu bestimmen. 

 Daran ist kaum zu denken, dass Jemand 

 sämmtliche Specialkarten Europas einsehen 

 könne, und muss daher der Bericht selbst 

 für eine leichtere Benützung für späterhin 

 eingerichtet sein. Es ist dies auch eigene Er- 

 fahrung — erworben in dem mühseligen Kampfe 

 um die Stationen der Kukuksdaten. 



Indem sich der Bericht nicht nur auf Zug- 

 vögel bezieht, so wäre eine kurze Charak- 

 terisirung der einzelnen Arten durch biolo- 

 gische Zeichen (-< — >- Zugvogel, -<-*^ Winter- 

 gast, O Standvogel, V Irrgast etc.), wie es 

 in der U. 0. C. gebräuclilich ist, sehr wohl 

 am Platze. E-; würde dies ebenfalls nur der 

 ÜbersichtKchkeit und leichten Handhabung 

 des Berichtes zum Nutzen gereichen. Der 

 bayerisclie Ornithologe mag wohl wissen, wie 

 sich eine gewisse Art für Bayern verhält, der 

 fremde aber nicht immer und muss sich daher 

 in einem gegebenen Falle einer kürzeren oder 

 längereu Arbeit unterziehen, während er durch 

 diese Zeichen auf den ersten Blick orientirt 

 wäre. 



Zum Sc'.îlusse möge noch einmal auf die 

 Nothwendigkeit und Zweckmässigkeit einer 

 Gesammtbearbeitung- des historischen Materials 



.30* 



