239 



jegyzetek igen kedvező színben tüntetik föl 

 Gaetkk megtigyelési eljárását. Már működése 

 kezdetén, a mikor még senki sem sejthette, ő 

 maga megfelelő előtanulmányok nélkül leg- 

 kevésbbé sem, hogy majd később minő kérdések 

 lesznek napirenden, ugyanabban a közvetlen 

 és óvatos formában vezeti ezeket a napló- 

 jegyzeteket, mint sok évvel későliben a mikor 

 már megismerkedett ezekkel a kérdésekkel 

 és bőséges tapasztalatai alapján már voltak 

 bizonyos nézetei a madárvonulásról. Már akkor 

 megszokta azt, hogy a vonuló madarakat kor 

 és nem szerint is megkülönböztesse, valamint 

 azt, hogy a vonulást mindig az időjárással 

 kapcsolatban megfigyelje. Az egész különbség 

 a korábbi és a későbbi jegyzetek között abl)an 

 van, hogy időközben sok évi tapasztalatok ré- 

 vén szerzett nézeteit gyakran közvetlen kísér- 

 letezésnek teszi ki, oly módon, hogy előre meg- 

 jósol egyes tüneményeket, hogy ezáltal nézetei- 

 nek a helyességét próbára tegye. 



Ilven körülmények között tehát legfeljebb 

 abban lehet kételkecbii, illetőleg azt lehetne 

 megtámadni, hogy Gaetke nem tudta meg- 

 különl)öztetni a fajokat kor és nem szerint, 

 s hogy nem tudta a vonulás magasságát és 

 sebességét helyesen megbecsülni. Az első 

 lehetőség hihetetlen, addig, a míg nem olyan 

 fajokról van szó, a melyeket bizonyos távol- 

 ságitól vagy bizonyos időszakokljan már nem 

 lehet megkülönböztetni. A „becslés" pedig 

 már a nevénél fogva is kiszf)lgáltatja magát 

 az utólagos helyreigazításnak, a mely azonban 

 nem támadások vagy bírálatok, hanem csak 

 „mérések" segélyével történhetik meg. Végre 

 még azt lehetne fölhozni, hogy Gaetke itt-ott 

 vahimit elnézett, vagy egyik-másik jelenségre 

 kisebb súlyt fektetett, mint a milyet a jelen- 

 legi, éppen az ő működése következtében 

 előrehaladottabb kutatás megkívánna. De ezen 

 a megfigyeléseknek szinte szédítő tömegére 

 való tekintetből még csodálkozni se lehet, 

 nem hogy kiindulási pontul szolgálhatna a 

 megfigyelések megbízhatóságát kétségbevonó 

 támadásoknak. Nem lehet absolut tökéleteset 

 követelni még Gaetke rendkívüli megfigyelési 

 képességétől sem. 



Mindebből azonban nem szabad azt kiérteni, 



steht jedoch fest, dass diese ornithologischen 

 Tagebücher Gaetke's Beobachtungsverfahren 

 in ein sehr günstiges Licht stellen. Schon am 

 Beginne seiner Beobachtungsthätigkeit, wo 

 noch Niemand im Voraus ahnen konnte, Gaetke 

 selbst ohne entsprechende Vorbildung am 

 allerwenigsten, welche Fragen des Vogelzuges 

 seiner Zeit auf die Tagesordnung kommen wer- 

 den, führte er seine Tagebücher in derselben 

 unmittelbaren und vorsichtigen Weise, wie 

 viele Jahre später, wo er mit diesen Fragen 

 schon bekannt war, und durch reichlichste 

 Erfahrung gewisse Ansichten über den Zug 

 gewonnen hatte. Schon damals gewöhnte er 

 es sich an, die beobachteten Vögel womög- 

 lich auch nach Alter und Geschlecht zu tren- 

 nen, sowie die Zugserscheinungen immer in 

 Verbindung mit den meteorologischen zu be- 

 obachten. Der ganze Unterschied zwischen 

 den ersten und späteren Notirungen besteht 

 darin, dass er seine indessen durch lang- 

 jährige Erfahrungen gewonnenen Ansichten 

 oftmals unmittelbaren Versuchen aussetzte. 

 gewisse Erscheinungen voraussagte, um da- 

 durch die Stichhaltigkeit derselben zu prüfen. 



Unter solchen Umständen kann daher höch- 

 stens Gaetke's Fähigkeit im Bestimmen der 

 Vögel nach Alter und Geschlecht, im Schätzen 

 der Höhe und Schnelligkeit des Zuges an- 

 gezweifelt, resp. angegrift'en werden. Das 

 erste ist unglaublich, solange es sich nicht 

 um solche Arten handelt, welche aus einiger 

 Entfernung, oder in gewissen Jahreszeiten 

 nicht mehr unterscheidbar sind. Das „Schätzen" 

 al)er giljt sich von selbst nachträglicher Recti- 

 fication — nicht durch Kritik oder Angiifl' — 

 sondern durch „Messungeii" preis. Schliesslich 

 könnte noch das geltend gemacht werden, 

 dass Gaetke hin und wieder etwas übersehen 

 hat, oder mancher Erscheinung ein geringe- 

 res Gewicht beilegte als es der jetzigen, 

 eben durch seine Arbeiten stark geförderten 

 Forschung wünschenswerth wäre. Doch dürfte 

 dies bei einer solch überwältigenden Masse 

 von Beobachtungen nicht einmal A\'under 

 nehmen, geschweige denn zum Ausgangs- 

 punkte eines Angriffes gegen die Zuverlässig- 

 keit der Beobachtungen dienen. Es darf nicht 

 absolut Vollkommenes erwartet werden, auch 

 von der ausserordentlichen Beobachtungs- 

 fähigkeit G.aetke's nicht. 



AUdies will jedoch keineswegs das besagen. 



