266 



NEGRO LO G US. 



PATIO VIKTOR. 



1839-190(i. 



Fatio ViKTOR-ral, a széles körben ismert és 

 becsült tudóssal liazáját, Schweitzet és a tudo- 

 mányt nagy veszteség érte. Műveiben, melyek 

 hazája madarait és emlőseit illetik, hazájában, 

 de a tudomány évkönyveiben is tiszteletre- 

 méltó, maradand(i emléket emelt magának : a 

 természettudományok nemzetközi viszonylatai 

 terén kifejtett intenziv tevékenysége révén, 

 úgy a lialadás, mint az alkalmazás irányában, 

 mindnyájunknak erős embere volt Fatio Viktor; 

 ezt nemcsak az ornithologia, hanem a mező- 

 gazdasági és más, egészen speciális congressu- 

 sok is bizonyítják, hol Fatio szavának teljes 

 nyomatéka volt és a hol l)ölcs meggondoltsága 

 nem egy ellentétet simított el és még ott is 

 eredményt tudott elérni, a hol ez máskülön- 

 ben lehetetlenségnek látszott. 



A M. 0. Központot Fatio halálával érzékeny 

 veszteség érte. Elvesztette legrégibb tiszteleti 

 tagját s azt az előrelátó komoly férfiút, a ki 

 az 189] -ben Budapesten tartott II. nemzetközi 

 madártani congressusnak mint elnöke állott 

 élén. Csak a kik ismerik a helyzetet, a mely- 

 ben ez a congressns létre jött és tárgyalt, a 

 mint a/, főbb vonásaiban az 1892-iki főjelentés 

 liivatalos részében van előadva, csak azoknak 

 lehet helyes fogalmuk arról a tapintatról, a 

 mely a congressns méltó lefolyásának biztosí- 

 tásához szükséges volt. 



Fatio Viktor- ban teljes mértékben megvolt 

 ez a tapintat, mint egyáltalál)an iiiindaz. ini 

 a representáláshoz szükséges : a magas, erő- 

 teljes, elegáns alak. a férfias komolyság, a 

 szép vonások, a mellig érő fekete szakállal 

 köritett arcz s hozzá a sdiionis liang ; egy 

 szóval : született elnök volt. 



Fatio már 1884-beii a sort megnyitó első 

 bécsi nemzetközi madártani congressus tanács- 

 kozásaiban is részt vett. Már ott sikerült neki 



VICTOR FATIO. 



18;!9— I9U6. 



Mit VuTOR Fatui. iIciii weitbekannten und 

 geschätzten (ïelehrten erlitt símii Vaterland, 

 die Schweiz und die Wissenschaft einen her- 

 ben Verlust. In seinen \\'erken. welche die 

 Vögel und Säugethiere seines \'aterlandes be- 

 treffen, errichtete er sich in der Heimat, aber 

 auch in den Annalen der Wissenscliaft ein 

 ehrenvolles, bleibendes Denkmal : durch seine 

 intensive Thätigkeit anf dem (iebiete der 

 internationalen Relationen der naturliistori- 

 schen Fächer, sei es in fortschrittlicher oder 

 angewandter Beziehung, liesasseii wir alle in 

 Victor Fatio einen starken Alaun: das bewei- 

 sen iiiclit nur die oniithologisclieii. soiidcni 

 auch die landwirthscjiaftlichen und andere 

 ganz specielle Congresse, wo Fatio's \\'tn-t 

 volles Grewicht hatte und wo seine kluge Be- 

 sonnenlieit so manchen Gegensatz ausglich 

 und auch dort ein Resultat zu erzielen ver- 

 mochte, wo es sonst unmöglich sciiien. 



Die U. 0. ('. erleidet durch den Abgang 

 Fatio's einen herben Vi^rlust. Sie viirliert ihr 

 ältestes Fhrenmitglied und den besonnenen 

 ernsten Mann, <ler d(;ni II. internationalen 

 ornithologischen Congresse vom Jahre 1891 

 in Budapest als erster Präsident vorsland. 

 Nur die Kenner der Lage, unter welcher dieser 

 Congress zii-<taii(le kam und tagte, welche 

 den Hauptzügen nach im anitlichen 'riieihi 

 (h^s Ha.ii|)tliericht('s 18ÍL' dargestellt ist, kön- 

 nen sich ein richtigen Begriff von dem Takte 

 machen, der nötliig war. um den würdigen 

 \'erlauf des Congresses zu sichern. 



Den Takt besass N'ictui; Fatio im vollslen 

 Masse, wie libei'haupl alles, was zur He- 

 präsentation gehöi'l : eine liiihe. kräftige, (de- 

 gante üestalt. männlich ernste, schöne Züge, 

 das Gesicht mit einem schwarzen, bis zur 

 Brust reichenden Vollbart umrahmt, dazu ein 

 sonores Organ ; mit wenig(Mi Worten : ein 

 l'riisident \'om Wirixd bis zur Zehe. 



Fatio iiahiii schon an den Herathungen des 

 I. interiiatidiialen (irnithologischen Congresses 

 in Wien iSS4 theil. der die Reihe eröffnete. 



