blev tilgængeligt efter 1880. »Det skulde tillige vise sig«, skriver 

 Liitken i en senere Afhandling, »at det Rovdyr, som i sin Tid 

 havde bortædt Hoved, Krop, Hals og Skulderbælte o. s. v, af det 

 første Exemplar, havde været nederdrægtigt nok til netop at 

 borttage alle reptiloide Dele, paa Halen nær, og kun ladet os 

 beholde de fugleagtige ! « — Imidlertid lader han sig alligevel 

 ikke overbevise, og efter at han »selv har set Forsteningen i 

 Berlin«, mener han ikke paa denne at »kunne aflæse noget, der 

 positivt taler mod, at det ganske simpelt var en Fugl«. — Man 

 kunde omtrent lige saa godt sige om Pilgrimskoret af Tann- 

 håuser, at det »ganske simpelt« er en Marsch. 



Naar vi nu vil forsøge at klargøre det saare interessante 

 Spørgsmaal om Fuglenes Afstamning, da kan vi ikke mere 

 nøjes med at søge blandt de uddøde Krybdyr. Vor Viden er 

 siden 1880 bleven saa overmaade meget rigere, at helt andre 

 Omraader maa tages med i Betragtning. Den sammenlignende 

 Anatomi (Legemsdelenes Bygningslære) er dyrket paa en ganske 

 anden Maade end tidligere, navnlig ildnet af Udviklingstankens 

 friske Blik paa de dybe Samklange i Naturen ; men man maa 

 alligevel undres, naar man ser Liitken i sin Afhandling affeje 

 dette vigtige Afsnit paa knap to Sider. Han kender aabenbart 

 intet til Embryologien, Læren om Fosterudviklingen, thi han 

 nævner den saa godt som ikke. Balfour udgav jo ogsaa først 

 1881 sin Haandbog i sammenlignende Embryologi , hvori han 

 påaviser dens Betydning for Udviklingslæren. Ogsaa Biologien, 

 Undersøgelsen af Livsfunktionernes indre Sammenhæng, er et 

 saa at sige helt nyt Videnskabsfag. Desuden har Palæozoologien, 

 Læren om de uddøde Dyr, taget et nyt Opsving gennem en 

 Fylde af senere Fund. 



For Oversigtens Skyld vil det derfor være bedst at sondre de 

 enkelte Undersøgelser i særlige Afsnit, saaledes at det foreliggende 

 Materiale deles i to palæozoologiske, som behandler dejord- 

 fundne Fugle og de uddøde Krybdyr, der frembyder Fuglelig- 

 heder, et embryologisk og et anatomisk-biologisk. Gan- 

 ske vist maa de tre første Afsnit ogsaa hvile paa et anatomisk 

 Grundlag, men det sidste kommer dog nærmest til at behandle 

 Nutidsformernes Anatomi. Endelig vil vi i et S 1 u t n i n g s k a p i t e 1 

 gennemgaa de indvundne Resultater og gøre et Forsøg paa at 

 forestille os Fuglekarakterens mulige Opstaaen og Udvikling. — 

 Vi begynder da med at rette Blikket mod Fortiden. 



