FØRSTK AFSNIT 

 DE JORDFUNDNE FUGLE. 



Nede i det schwabiske Bayern findes der et Stykke syd for 

 Landsbyen Solnhofen udstrakte Kalkl)rud. Lagets Dybde er 

 c. 40 Meter og det bestaar af Kalkstenslag, 1 — 30 cm. tykke, med 

 Lerlag imellem; det hele altsaa bygget op efter samme Princip 



Fig. 1. Archæoptcryx lithographica. Eksemplaret i London; omtr. Ve nat. St. 



som en Lagkage. De tyndeste Plader benyttes til Tagsten, de 

 sværeste til litografisk Stentryk. De enkelte Aflejringer tilhører 

 den øvre Juraformation og er bleven berømte ved deres Indhold 

 af i Reglen fortræffeligt bevarede, men lidet talrige Forsteninger. 

 Man plejer at inddele Jordens Udviklingshistorie i Tids- 

 perioder, modsvarende de forskellige Jordlag. Det ældste, hvori 

 der findes Dyrelevninger, kaldes Kambrium; dernæst følger Si lur, 

 Devon, Karbon eller Kulformationen, Perm, Trias, Jura, Kridt, 

 Tertiær og Kvartær, som vi endnu befinder os i. 



I denne Jurakalkskifer blev der i Aaret 1860 fundet en enkelt 

 Fuglefjer. Uagtet Fundet lød som noget af et Eventyr i et saa 

 tidligt Jordlag, blev den lille Fjer dog ikke til syv Høns. Men 



1* 



