137 



spredt om i denne ; i Haab om, at de med Tiden kan tiltage i 

 Antal, og Kolonien derved muligvis igen kan komme paa Fode, 

 opretholdes Fredningen til Stadighed fra Forstvæsenets Side. 

 I Aar (1912) er den endog bleven bekræftet af Direktoratet for 

 Statsskovbruget, som i sin Skrivelse desangaaende meddeler, at 

 »enhver Krænkelse af Jagtretten, rettet mod Hejrerne, for saa 

 vidt den kommer til Forstvæsenets Kundskab, vil blive paatalt 

 ved Domstolene.« Samtidig gøres der opmærksom paa, at 

 Forbudet ikke blot gælder Jagt paa Hejrerne, men ogsaa Bort- 

 tagelse af deres Æg samt Bestigning af de Træer, hvori Rederne 

 findes. 



ROBERT COLLETT. 



Med R. Collett, der afgik ved Døden i Slutningen af Januar, 

 har Norden mistet en af sine mest fremragende Ornithologer, en 

 Mand, der gennem et langt og arbejdsomt Liv mere end nogen 

 har fremmet Kundskaben til Norges Fugleverden. 



C. var født i Christiania i 1842, levede og virkede her hele 

 sit Liv og hans første større zoologiske Arbejde, som han udgav 

 i en Alder af 22 Aar, var »Oversigt af Christiania Omegns or- 

 nithologiske Fauna«. I over 40 Aar var C. knyttet til Univer- 

 sitetets zoologiske Museum som Assistent, Konservator, Bestyrer 

 og fra 1884 som Professor i Zoologi. Museets Samlinger for- 

 øgede han med stor Ihærdighed og naaede i sine sidste Aar at 

 faa dem anbragte i det nye zoologiske Museum. 



Men Collett sad ikke stille ved sit Arbejdsbord; fuldt saa 

 meget som Museumsmand var han Forskeren og Iagttageren ude 

 i Naturen, og talrige Rejser foretog han overalt i Norge, langs 

 Vestkysten, i Lapmarken og paa Fjældstrækningerne i Landets 

 sydlige Dele, overalt høstende et rigt zoologisk Udbytte. 



Det var særligt Hvirveldyrene, C. studerede og interesserede 

 sig for, og hans fleste zoologiske Arbejder omhandler Fisk og 

 Fugle. Norges Fugleverden har han behandlet i en stor Del 

 mindre Afhandlinger, medens hans »Mindre Meddelelser vedrø- 

 rende Norges Fuglefauna« (1873—76, 1877—80 og 1881—92) giver 

 den hidtil bedste faunistiske Oversigt over Norges Fugle og til- 

 lige indeholder en Fylde af biologiske Iagttagelser, saa at disse 

 »Mindre Meddelelser« der forøvrigt til sammen fylder henved 

 700 Sider, til alle Tider vil være et uundværligt Kildeskrift til 



