172 



omtrentlige kvantitative Angivelser i kronologisk Orden, i Rækker, 

 saaledcs at hver Art har sin Liste. Det er et stort Arbejde, men et 

 Arbejde, der er nødvendigt. 



Trækket falder altid noget forskelligt for samme Art, idet det i 

 saa høj Grad er afhængigt af ydre Forhold. Denne Variation er igen 

 større eller mindre for de forskellige Arter, idet de ydre Forhold 

 har større Indvirkning jDaa den ene Art end den anden. For mange 

 Arter gælder det, at deres Træktid kun i ringe Grad varierer de 

 forskellige Aar; hos dem maa det nedarvede Trækinstinkt være meget 

 intensivt, og de indre Faktorer vil ofte sejre over de ydre. Ilos 

 andre Arter vil man derimod kun med Vanskelighed kunne paapege 

 faste Regler for Trækket, og disse Fugle er da omvendt næsten 

 udelukkende underkastet j^dre Faktorer. Den Slags F'orhold er det 

 nødvendigt først at have undersøgt, inden man kan vente at be- 

 dømme en Arts Træk paa rette Maade. Efter en længere Aarræ^kkes 

 Iagttagelser kan man linde en Normalkurve for det gennemsnitlige 

 Træk af hver Art, og har man først saadanne Normalkurver, kan 

 man begynde at anstille Undersøgelser med Hensyn til de ydre 

 Faktorers Indflydelse paa Fuglenes Træk og muligt forstaa, hvor stor 

 l^etydning disse har for Fuglene paa deres Vandringer i Træktiderne. 



At den Slags Undersøgelser kan skalle Forhold frem, som man 

 maaske mindst havde ventet, viser f. Eks. en grafisk Fremstilling af 

 Trækket af to saa vidt forskellige Fugle som Træpiberen (Anthiis 

 trivialis) og Hortulanen (Emberiza hortiilana). Deres Træk viser sig 

 — i Efteraaret 1910 i alle Tilfælde — at falde ganske sammen, ja 

 næsten til de mindste Enkeltheder! En anden Tavle viser, hvor for- 

 kert et Indtryk den første Dato for en Arts Ankomst kan give af 

 samme Arts Træk. Den første Landsvale viste sig 14 April, medens 

 Hovedtrækket først foregik i sidste Halvdel af Maj Maaned. Ikke 

 mindre interessant er en Sammenligning mellem Kragernes Efter- 

 aarstræk over Helgoland og Rossitten, idet denne viser, at der i 

 Virkeligheden ingen Sammenhæng er mellem Kragetrækket paa disse 

 to Steder. Det er ganske vist kun et negativt Resultat, men de ne- 

 gative Fund er ligesaa vigtige i mange Tilfælde som de positive. 



Endelig kommer en vigtig Del af Arbejdet, nemlig en Sammen- 

 ligning mellem Trækkurverne og Vejrliget i al Almindelighed — ikke 

 blot paa lagttagelsesstedet — og her betjener man sig af Vejrkortene. 

 Det er en vanskelig Sag at studere Aarsagerne til Fuglenes i et en- 

 kelt Tilfælde ganske abnorme Trækforhold ved Hjælp af saadanne 

 Vejrkort, men det giver gode Resultater. Det gælder om at udforske 

 den Sammenhæng, der muligt kan være mellem Vejrliget andre Ste- 

 der og Trækkets Udebliven paa lagttagelsesstedet, det gælder om at 

 fastslaa, om en Fugl trækker samme Vej hvert Aar, eller om den 

 muligt vandrer en Vej om Foraaret, en anden om Efteraaret, om 

 Fuglene gør Hvil og da hvor, at bestemme, hvor langt Fuglene van- 

 drer daglig, og meget mere. 



Tidligere troede man, at man bedst løste Problemet ved at samle 

 en -Mængde Mennesker om denne Opgave og iagttage alt, hvad der 



