29 



meget forskelligartet og rimeligvis retter sig efter Flodens Brug. 

 1 Fig. 73 a ses et tænkt Snit gennem Taaen af en Kæmpeøgle, 

 som viser Prof. Lulls Formodning om Stillingen af dens Taa- 

 baller. Disse ligger ganske, som vi af Fig. 74 A ser det hos en 

 Raage, nemlig en under hver Taaknogle. Hos Svanen (B) er det 

 modsatte Tilfældet, her ligger de under Ledforbindelserne og hos 

 Storken (C) findes en Forening af begge, idet der er en svag, 



Fig. 74. Nutidsspor af Fugle, samt lodret Længdesnit af enkelt Taa. A Raage 

 (Connis frugilegus), B Svane (Cygniis), C Stork (Ciconia alba), D Thorshane 

 (Phalaropus fulicarius), E Due (Columba domestica), F Høne (Galhis dom.), 

 G Strandskade (Hæmalopus ostreoloyiis), H Ryle (Tringa alpinaj, I Odinshane 

 (Phalaropus hyperboreus). I Spor af A og E er Taaknoglerne indtegnede. Spo- 

 rene er frembragt ved at aftrykke Fuglefoden i blodt Ler. Sporet af C stærkere 

 mindsket end de øvrige. Snittet af D lidt forstørret. 



næsten udvisket Taaballe baade under Knogle og Ledforbindelse. 

 Duen (E) har det igen paa en anden Maade, idet der er to Taa- 

 baller under hver Knogle, men et enkelt Sted ogsaa en under 

 en Ledforbindelse; — der er desuden individuelle Forskelligheder. 

 Kort sagt, man maatte have et meget stort Materiale til sin 

 Raadighed for at kunne sige noget i al Almindelighed derom ; 

 og jeg opfordrer unge Ornithologer til at anstille en saadan Un- 

 dersøgelse, den vil sikkert have biologisk Interesse. — Jeg skal 

 blot fremhæve, at den ganske miskendte Odinshane (I) har sine 

 Taaballer netop under Ledforbindelserne, ligesom vi ser det hos 

 Thorshanen (Snit D). 



Paa Basis af Taaballerne vil det sikkert være umuligt at føre 

 Bevis for, at nogle af disse Fortidsspor ikke er frembragt af 

 Fugle. I Fig. 73 d ses et Fodspor, hvis Taaballer netop har 

 samme Karakter som Raagens (Fig. 74 A) med de to Indsnøringer 



