69 



nes, tilføjer: »wåhrend dagegen die so weit vorgeschobene Stel- 

 lung des Gelenks fur den Unterkiefer an Vogeln nicht beobach- 

 tet ist«, saa kan man ikke andet end protestere paa Fuglenes 

 Vegne. En saa afgørende Udtalelse er ikke berettiget. Thi, som 

 det hedder hos Chr. Richardt: »I Luften ses en Sneppe o. s. v.« 

 og Fig. 98 viser, hvorledes dens Hovedskal præsenterer sig efter 

 at have været paa Middagsbordet. Det er et af de allermærke- 



Fig. 98. 1 Hovedskal af Strandskade, 

 Hæmatopiis ostreologus og 2 af Skov- 

 sneppe, Scolopax rusticula. Næbbene er 

 afskaarne. A Underkæbeleddet, O Orbita. 

 I 2 er en Del af Ledbenet, Q, skjult bag 

 den brede Benbro, der afslutter Øjehulen 

 fortil. 3 Ledbenet og dets Omgivelser set 

 nedefra af Skovsneppe ; Bo Basioccipi- 

 tale, Bah Basisphenoideum. Pt Ptery- 

 goideum, Q Quadratum. Qj Quadrato- 

 jugale, S Squamosum. 



ligste Fuglekranier i sin stærke og udprægede Særformning. 

 Underkæbeleddet (A) ligger hos Sneppen endog et godt Stykke 

 foran Øjehulen, og vi maa gaa til de seneste Kridttidsformer 

 blandt Flyveøglerne for at finde noget lignende (Fig. 104). Lad 

 os et Øjeblik dvæle ved dette, da det afgiver et morsomt Eks- 

 empel paa tilsyneladende parallel Tilpasning. 



Hos de fleste Fugle ligger Underkæbeleddet bag Øjehulen og 

 dette synes ogsaa at have været Tilfældet hos de ældste Lang- 

 haler, som f. Eks. Dimorphodon macronyx, hvis uhyre og ba- 

 rokke Kranium Pladsen desværre ikke tillader at afbilde. Lige- 

 ledes ses dette, omend lidt mere fremskudt, hos Campylog nathus 

 Zitteli (Fig. 97, 1). Ledbenet f quadratum) staar hos de ældste 

 Former nemlig omtrent lodret, og de har i dette, som i andet, 

 lignet Triaskæmpeøglerne (se Fig. 82 B), medens dets nederste 

 Ende hos de yngste skydes mere og mere fortil, saa at Knoglen 

 efterhaanden indtager en næsten vandret Stilling (Fig. 96, 97, 2 

 og 104). Herved vandrer Underkæbeleddet naturligvis fremefter. 

 Denne Forskydning kan nu ogsaa iagttages hos Fugle. Hos en 

 Del af disse Hgger Kæbeleddet under den bageste Del af Øje- 

 hulen, som det vil ses hos en Due (Fig. 3 C). Andre Charadrii- 

 formes, navnlig flere Charadiidæ har det liggende mer eller min- 

 dre midt under Øjehulen f. Eks. Strandskaden (Fig. 98, 1), indtil 



