87 



Fig. 107. Sammenligning mellem Flugtbilleder af Flyveogler. Fugle og Flager- 

 mus. 1 Gemmings Langhale, Rhamphorhynchus Geinmingi, 2 Korthalen. Ptero- 

 (inctylus spectabilis, 3 Mursvale, Cypsehis apiis, 4 Digesvale, Hinindo riparia, 

 5 Rovtærne, Sterna caspia, 6 Ride, Rissa tridactyla, 7 Kolibri. 8 Frugtædende 

 Flagermus, Epomophorns (hos de frugtædende F. er Halen meget kort eller 

 mangler helt), 9 Insektædende F'lagermus, Rhinolophiis. 3, 4. 7, 9 er set oven- 

 fra, 1, 2, 5, 6, 8 fra neden. Størrelsesforholdene vilkaarlige. 



Krybdyrstammen kan være fremstaaet Væsner, som paa alle 

 Punkter har formaaet at udforme sig langt ud over Krybdyr- 

 typen. 



Desuden er det interessant at se, hvorledes ensartede Dele 

 af det samme Lem kan omformes paa overordentlig forskellig 

 Maade for at opnaa Flyveævne. Forlemmet bestaar hos de tre 

 Former af flyvende Hvirveldyr af et Overarmsben, to Underarms- 

 ben, nogle Haandrods- og Mellemhaandsknogler, samt Fingerled. 

 Hos Flyveøglen og Flagermusen dannes Flyvefladen af en Hud- 

 fold, der hos den første holdes udspændt ved Hjælp af én Finger, 

 medens hos den anden fire Fingre anvendes dertil. Desuden 

 støttes den hos begge af de øvrige Armknogler og Kroppen. 

 Hos Fuglen derimod benyttes kun Underarm og Haand som 

 Vingestøtte, Overarmen deltager ikke direkte deri, og Flyvefladen 

 udgøres ikke af Huden, men frembringes af en sekundær Over- 

 hudsdannelse, Svingfjerene. — Det fremgaar ogsaa heraf, at de 



