20 



nogle smaa Sidekløvninger langs Randen af Kimskiven, men 

 det bliver ikke til noget, og Virkningen forsvinder snart efter helt. 



At Kløvningen er mere skiveformet (discoidal) angiver dog 

 ikke nogen Væsensforskel fra de andre Hvirveldyrklasser. Man 

 kan paa den anden Side heller ikke sige, at den paafaldende 

 Lighed mellem Ægkløvningen hos Trævlemund og hos Patte- 

 dyrene viser et nært Slægtskab mellem disse. Pattedyrenes Æg- 

 kløvning maa vel nærmest betragtes som noget af et Tilbage- 

 slag, en Slags Atavisme, til en oprindeligere Form. Næppe nogen 

 af Nutidens Videnskabsmænd nærer Tvivl om, at Pattedyrene 

 nedstammer fra visse lavtstaaende Krybdyr, rimeligvis fra Perm- 

 tiden, og at de saaledes engang har lagt Æg, der indeholdt en 

 stor Næringsblomme. Deres Ægkløvning har sandsynHgvis paa 

 dette Tidspunkt været ganske som Krybdyrenes og dette bevises 

 tydeligt ved det tidligere omtalte Forhold, at Kloakdyrenes (Mono- 

 trenmta) Æg indeholder en stor Blomme til Ernæring af Fosteret 

 og har en skiveformet Ægkløvning. Den inderlige Forbindelse, 

 der hos Pattedyrene under hele Fostertilstanden findes mellem 

 Moder og Foster, er et Træk, der skarpt adskiller denne Dyre- 

 klasse fra Fugle og Krybdyr, hvis Fostre kun har en bestemt 

 afmaalt Næringsblomme at holde sig til. Desto mere maa det 

 forbavse os at høre, at alle Pattedyrfostre (Mennesket indbefattet) 

 er i Besiddelse af en Blommesæk, der forholder sig nøjagtigt 

 som Blommesækken hos Fugle og Krybdyr. Den er omgivet 

 af de samme Hinder og det samme Blodkarnet, men — den 

 indeholder ingen Næringsblomme. Denne saaledes ganske over- 

 flødige Ting vilde være os fuldkommen uforstaaelig, hvis vi ikke 

 kunde aflede Pattedyrenes Afstamning fra æglæggende Krybdyr. 

 Men da Pattedyrene efterhaanden gik over til at føde levende 

 Unger, blev Æggets Næringsblomme overflødig, Ægkløvningen 

 hørte op med at være skiveformet, og der fremkom atter en fuld- 

 stændig Kløvning gennem hele Æggets Masse. Hos Pungdyrene 

 er Blommesækken stor og rig paa Kar, der ogsaa en Tidlang 

 synes at staa i Ernæringens Tjeneste. De er altsaa paa Veje til 

 at slippe Krybdyrarven, den fuldstændige Ernæring gennem en 

 Næringsblomme, som endnu opretholdes hos Kloakdyrene. 



Vi ser af alt dette ikke alene Pattedyrenes Forbindelse med 

 Krybdyrene og deres Fjærnhed fra Fuglene, men ogsaa, at det 

 er Næringsblommens Størrelse, der fremtvinger de særlige Kløv- 

 ningsbilleder hos Krybdyr og Fugle, medens Pattedyræggets Til- 



