21 



bagevenden til den fuldstændige Ægkløvning efterat have gennem- 

 gaaet en skiveformet viser os Ensartetheden af Kløvningens Ka- 

 rakter gennem alle Hvirveldyrklasser. 



Dette vil ogsaa fremgaa af Fig. 120, der fremstiller Snit gen- 

 nem Kimskiven af Krybdyr og Fugl under Ægkløvningen. Man 

 ser her, at denne foregaar saa at sige ganske ens hos begge, og 



--S^-'^j^'^«^^^ 



Fig. 120. Fire Stadier af Ægkløvningen hos Ivrybdyr og Fugl, fremstillet ved 

 lodrette Snit gennem Æggets Kimplet; 1—4 af Firben (Lacerta agilis) efter 

 C. F. Sarasin, o af Høne (Gallus) efter Oellacher, 6—8 af Due (Coliimba) 

 efter Mary Blount. Ved at sammenholde disse Billeder med Fig. 119 vil man 

 kunne danne sig en tydelig Forestilling om, hvorledes Kløvningen skrider frem 

 fra den enkelte Fure til de mange Smaaceller. Forskelligheder i Udseendet 

 skrides rimeligvis kun den forskelligartede Farvning af Præparaterne. 



at Cellerne ikke alene deles ved lodrette Spalter, men at der 

 ogsaa indtræder mere vandrette Kløvninger, saa at Smaacellerne 

 efterhaanden kommer til at ligge i flere Lag. Man maa ikke 

 forestille sig, at Fig. 120 giver et nøjagtigt Billed af Ægkløvningen 

 i alle Tilfælde, thi Kløvningsspalternes Optræden varierer meget 

 betydeligt selv i Æg fra samme Kuld. 



I disse Æg med stor Næringsblomme er det dog vanskeligt 

 at faa en tydehg ForestiUing om , hvad der skal komme ud af 

 denne Celledeling, og vi vil derfor først kaste et Blik paa Trævle- 

 mundens (Amphioxus lanceolatiis) Æg med dets simple og pri- 

 mitive Ægkløvning. Tværsnit af dette viser os en vædskefyldt 

 Kugle, hvis Væg bestaar af et enkelt Lag Celler (Fig. 121 Ai). 

 Denne Tilstandsform kaldes Blastula, og baade i sin Frem- 

 komst og Bygning stemmer den overens med visse Kolonier af 



