22 



encellede Dyr. Allerede i Kønscellernes Forening havde vi jo 

 et Eksempel paa, at de flercellede Dyr under deres Udvikling 

 ligesom efterlignede de encellede. Her har vi et andet Eksempel 

 paa det samme. 



Hvad vi hidtil har set af Fosterudviklingen, var udelukkende 

 en celleøgende Virksomhed; af den ene Celle opstod der mange. 

 Men fra nu af indtræder der en meget vigtig Forandring, idet 

 Udviklingen ogsaa bliver formdannende, d. v. s. Cellerne omlejres, 

 og Væksten foregaar i ulige Grad paa forskellige Steder. Mere 

 og mere kan nu større og mindre Celleafdelinger skelnes fra 

 hverandre; de faar en ejendommelig Form og Stilling og danner 

 Anlæg til særlige Organer. 



Begyndelsen til dette ser vi i de følgende Smaabilleder af 

 Fig. 121 A. Ligesom vi kan trykke en Fordybning i en slap 

 Gummibold, saaledes begynder et Parti af Blastulaens Over- 

 fladeceller at bøje sig indad mod Centrum, og den omdannes 

 derved efterhaanden til en Skaal med dobbelte Vægge, Kim- 

 skaalen eller Gastrula (Ae). De to Vægge kaldes Kimblade, 

 og vi skelner mellem det ydre og det indre Kimblad (Ektoderm 

 og Entoderm), der begge har overordentlig stor Betydning for 

 den senere Organdannelse. Aabningen paa denne Kimskaal har 

 man kaldet »Urmund«, et ret uheldigt Navn, da den ikke har 

 nogetsomhelst at gøre med Fosterets senere Mundspalte. 



Men dette Navn hænger rimeligvis sammen med den store 

 Lighed mellem Kimskaalen og et fuldt udviklet, flercellet Dyr 

 paa et meget oprindeligt Trin. Et saadant Dyr er nemlig ogsaa 

 en sækagtig Dannelse, bestaaende af et ydre og indre Cellelag, 

 der omslutter et Hulrum, og dets Mund er baade Ind- og Ud- 

 førselsaabning. Ved sin Stilling virker Dyrets ydre Hinde som 

 Beskyttelsesorgan , dens Celler kan være udrustede med Fimre- 

 haar og staar saaledes ogsaa i Bevægelsens Tjeneste, samtidig 

 med, at de fra Omverdenen kan modtage forskellige Indtryk og 

 derved faa Karakter af Sanseorgan. Dyrets indre Cellehinde be- 

 sørger Fordøjelsen af de Fødeæmner, der kommer ind gennem 

 Munden, og de ufordøjede Dele forlader Dyret ad samme Vej. 

 At Mindelser om en saa oprindelig Fordøjelsesordning ogsaa kan 

 findes hos højere Dyr, har vi et morsomt Eksempel paa blandt 

 Fuglene; jeg behøver blot at nævne Uglegylp. 



Som Forbilled paa et saadant simpelt bygget Dyr, der ligner 

 Trævlemundens Kimskaalsstadium, kan anføres vor almindelige 



