27 



. . . . . Hos Hatteria (Sphenodon), Firben (Lacerta) og Skildpadder 

 (Chelonia) findes ganske lignende Forhold« (Schauinsland i 

 Zoologica Bd. 16, S. 102). 



I hvilken overordentlig Grad det mellemste Kimblads Op- 

 ^taaen og Beliggenhed er ensartet hos Krybdyr og Fugle vil tyde- 

 ligt fremgaa af Fig. 124, der fremstiller Tvær- og Længdesnit af 

 et Stykke Primitivstribe hos disse to Klasser. Forskellighederne 

 er ikke større end hos de enkelte Fuglearter indbyrdes. I Tvær- 

 snittene ser man de fra det ydre Kimblad (E) udvandrende 



H[ 



FA__ 



ps- 



'"1:*^" 



Fig. 125. Tre Stadier af Kimskiven i et Hønseæg. I det første ser man Primi- 

 tivstriben (ps) i Fortykkelsen af det ydre Kimblad, i det andet viser Hoved- 

 tappen (Ht) sig, og i det tredje har Anlægget til Fosteret (FA) begyndt at 

 danne sig omkring denne; efter Lill i e. Alle set i gennemfaldende Lys. 



Celler, der danner det første Anlæg til det mellemste Kimblad 

 (Mesoderm M). Dette er fuldstændig adskilt fra det indre Kim- 

 blad (En). Hos Pattedyrene synes Forholdene ved Mesoderm ens 

 Dannelse at være de samme som hos Krybdyr og Fugle; men 

 løvrigt hersker der endnu stor Uenighed blandt Forskerne an- 

 gaaende det mellemste Kimblads Opstaaen. Sagen er nemlig 

 den, at det er levende Væv, hvis meget hurtige Vækst man skal 

 undersøge. Men for at gøre dette, for at bringe det under Mikro- 

 skopet i meget tynde Snit, maa man dræbe Vævet; derfor er 

 Undersøgelsen saa vanskelig, og man maa have mange Snitserier 

 for at naa til et nogenlunde sikkert Resultat. 



Idet Primitivstriben efterhaanden forlænger sig, opstaar fra 

 dens allerforreste Del en Fremragning, Hovedtappen (Fig. 125 Ht), 

 og rundt om denne som Centrum er det, at Fosteret udvikler 

 sig (Fig. 125 FA). Eftersom Fosteret tiltager i Længde, formind- 

 skes Primitivstriben, indtil den endelig, naar Fosterets Halefold 

 dannes, er helt forsvunden. 



