30 



omvendte er Tilfældet med det indre (amnion). Disse to Hinder 

 beskytter Fosteret mod ydre Paavirkninger, og i det indre Frugt- 

 slørs Hulhed afsondres desuden en klar, æggehvideholdig Vædske^ 

 Frugtvandet (liqiior amnii), hvori Fosteret ligger. 



Paa Grundlag af Frugtsløret har man inddelt Hvirveldyrene 

 i to store Hovedafdelinger, nemlig Pattedyr, Fugle og Krybdyr 

 paa den ene Side som Amniota (Amnionsdyr), Padder og Fisk 

 som Ånamnia (Dyr uden Amnion) paa den anden. 



Den tredje eller, naar man tager Blommesækken med, den 

 fjerde Fosterhinde hos Fugle og Krybdyr har faaet Navnet Al Ian - 

 tois. Det er ligesom Amnion et græsk Ord og betyder Pølse, 

 hvilket jo paa Dansk ikke giver nogen Mening. Denne Hinde 

 er nærmest Fosterets Urinblære, og med sit meget rigelige Blod- 

 karnet spiller den tillige en betydelig Rolle ved Blodets Iltning 

 og bliver derved ogsaa Fosterets vigtigste Aandedrætsorgan; i 

 Sandhed en højst ejendommelig Dobbeltfunktion. Det er ikke 

 let at finde et Udtryk paa Dansk, der indeslutter begge disse 

 Virksomheder, men da man ofte hører Urinblæren kaldet kort 

 og godt »Blæren«, maatle det danske Navn paa Allantois vel 

 nærmest blive: Aandeblære. 



Det første Anlæg til denne Aandeblære kan i Hønseægget 

 allerede ses ved Slutningen af anden Dags Rugning som en lille 

 Udbugtning i bagerste Del af Fosteret, hvor Endetarmen er ved 

 at danne sig. Den vokser hurtigt til og breder sig mellem Blomme- 

 sækken og de to Frugtslør (Fig. 12(3, 3 og 4), idet den lægger sig 

 tæt op mod det ydre i hele sin Udstrækning. Herved faar 

 Aandeblærens Blodkarnet et overfladisk Leje lige under Ægge- 

 skallen og kan saaledes let optage Luftens Ilt. 



Om Blommesækkens Blodkarnet bemærker Schauinsland, 

 at selv om det ikke er saa godt kendt hos Krybd3Tene som hos 

 Fuglene, saa kan man med Bestemthed sige, at der i Prin- 

 cipet findes store Overensstemmelser mellem begge. Han mener 

 desuden, at de Afvigelser, der forekommer, ikke alene mellem 

 de to Klasser, men ogsaa mellem disses enkelte Ordener, er af 

 underordnet Betydning. 



Fig. 127. Sammenligning mellem Fostre af Krybdju-, Fugl og Pattedyr paa fire 

 forskellige Udviklingstrin. Første lodrette Række: Æglæggende Firben (Lacerta 

 agilisj, Fostrenes naturlige Størrelse er henholdsvis 3, 3. 7,5 og 8,4 mm. Anden 

 lodrette Række: Høne (Gallus dom.), Fostrenes Alder er 67 Vs, 88, 135 Timer og 

 8 Dage ; nat. St. er 6,5, 6,8. 14,6 og 19,8 mm. Tredje lodrette Række : Svin (Sus scrofa 

 dom.), Fostrenes nat. St. er 6,8, 9,6, 18,6 og 20 mm. Efter Keibel og Selenka. 



