124 



Gult og Brungult er meget fremtrædende i Skjoldet; altsaa netop 

 de Farver, som Dyret opfatter bedst. 



I Bygningen af Nethinden viser Krybdyr og Fugle en Lighed 

 med Padderne, idet de som Regel mangler Endekugler paa Sta- 

 vene, men er i Besiddelse af visse pæreformede Nerveceller; 

 begge Dele i Modsætning til Pattedyr. Som noget ganske sær- 

 ligt for Fugle og Krybd^T nævner V. Franz Mangelen af nogle 

 smaa stjærneformede Nerveceller, der findes i de andre Hvirvel- 

 dyrklassers Nethinde. 



Denne Hindes Sanseelementer frembyder saavel kvalitative 

 som kvantitative Forskelligheder gennem Hvirveldyrenes Række. 

 Sammenligner vi det Antal af Seceller, som findes paa en vis 

 Fladeenhed i de forskellige Klasser, saa kan der ikke være no- 

 gen Tvivl om, at Padderne staar ret lavt, medens Fuglene ind- 

 tager den øverste Plads, hvad Synets Skarphed angaar. Byg- 

 ningen af Støttetraadene mellem Secellerne siger os det samme, 

 men nærmest ved Fuglene staar Krybdyrene. I Modsætning til 

 Padder og Pattedyr findes der som Helhed en langt rigere Form- 

 udvikling (Differentiering) af Nethinden hos Krybdyr og navnUg 

 hos Fugle, selv om et enkelt Pattedyr her skulde danne en 

 Undtagelse. 



Vi saa af Fig. 129, Ph 7, at Øjets Dannelse allerede begyndte 

 paa et meget tidligt Fosterstadium, ja endnu inden Sammen- 

 voksningen af Medullarvoldene. Det første Anlæg er en Udbugt- 

 ning fra hver Side af Rygmarvsrørets Forende, der ses i Tvær- 

 snit i Fig. 172 G^. Go fremstiller et Tværsnit gennem dette Parti 

 paa et senere Tidspunkt, da Linsen i Øjet allerede har afsnøret 

 sig. Vi ser tydeligt, hvorledes Øjeskaalen, der senere bliver til 

 Nethinde, danner en umiddelbar Fortsættelse af Hjærnerummets 

 Væg. Den Udvikling, der foregaar mellem disse to Stadier (G^ 

 og Go), er fremstillet i Smaabillederne Lo. g og A^.g, som viser, 

 hvorledes Øjets Linse opstaar hos Krybdyr og Fugl. Idet Ud- 

 bugtningen fra Rygmarvsrøret naar den ydre Hud, opstaar der 

 en Fortykkelse i denne (A^). Fortykkelsen vokser hurtigt, og 

 idet den udvider sig, trænger den i Dybden (Lg og Ao) og dan- 

 ner en sækformet Indbugtning (L3.4 og A3.4) i Øjeskaalen. Snart 

 afsnører Sækken sig til en fuldstændig Blære (L^ og A^), og Lin- 

 sen er anlagt (Lg og Ag). 



Øjets Udvikhng foregaar i store Træk ret ensartet hos de 

 forskellige Hvirveldyrklasser, men der er dog alligevel tydelige 



