244 



Hvidbrystet Præstekrave (Ægialitis cantiana). Nogle en- 

 kelte Par yngler der hvert Aar, i 1914 flere end sædvanlig, vist- 

 nok 7 Par. 



Strandskade (Hæmatopiis ostreologus). Ret hyppig baade 

 For- og Efteraar, færdes i Reglen i mindre Flokke. 



Lille Regnspove (Numenius phæopus). Træffes i Reglen 

 hvert Efteraar. 



Stor Regnspove (Numenius arquatus). Almindelig baade 

 For- og Efteraar, optræder undertiden i store Flokke. 



Kobbersneppe (Limosa lapponica). Faatallig paa Træk. 



Mudderklire (Åctitis hypoleuca). Almindelig om Efteraaret, 

 Hovedparten dog unge Fugle. 



Tinksmed (Totanus glareola). Ligeledes. 



Svaleklire (Totanus ochropus). Ligeledes, dog færre i Antal 

 end de to foregaaende Arter. 



Rødben (Totanus calidris). Almindelig som ynglende; Reden 

 findes i Reglen godt gemt i store Græstotter. 



Sort klire (Totanus fusens). Temmelig sjælden, er kun truf- 

 fet om Efteraaret. 



Hvidklire (Totanus glottis). AlmindeHg om Efteraaret. 



Rrushane (Machetes pugnax). Paa Holmene yngler ca. 10 Par. 



Klyde (Recurvirostra avocetta). Et Par har ynglet der i flere 

 Aar, men i Yngletiden 1913 blev Hunnen skudt af en Pramjæger 

 i Kallebodstrand. I 1914 har ingen Klyder vist sig paa Holmene, 

 og maa denne ejendommelige Fugl vel dermed betragtes som 

 udryddet. 



Dværgryle (Tringa minuta). Almindelig hvert Efteraar, 

 undertiden i temmelig store Flokke. Ses undertiden ogsaa om 

 Foraaret. 



Temmincks Ryle (Tringa temminckii) . I Efteraaret 1911 

 saas 2, 18 August 1912 saas en Flok paa 11, 14 August 1913 saas 

 en Flok paa 6; den kendes let fra Dværgrylen ved sit spæde 

 Trillefløjt. 



Sortgraa Ryle (Tringa maritima). Nogle ganske enkelte 

 træffes i Reglen hvert Efteraar. 



Islandsk Ryle (Tringa canutus). Ligeledes. 



Alm. Ryle (Tringa alpina). Almindelig som ynglende. 



Krumnæbbet Ryle (Tringa subarquata). Træfl'es først paa 

 Efteraaret i temmelig stort Antal. 



Brednæbbet Kær løber (Limicola pygmæa). Faatallig paa 



