13 



Der er noget rigeligere Fald om Efteraaret, men kun ubetydelig 

 Forskel i Faldet pr. Træknat. 



Van drik sen {Rallus aqvaticus) har 131 faldne, 9(i om Efter- 

 aaret og 35 om Foraaret; pr. Træknat l,oo9 om Foraaret og 

 1,04 om Efteraaret. 



Islandsk Rj^le (Tringa canutus) falder næsten udeluk- 

 om Efteraaret; 47 er faldet paa dette Træk og kun 7 om For- 

 aaret, Pr. Træknat falder der lige mange, l,i6, og det viser, at 

 den overhovedet aldrig i større Træk paa en enkelt Nat kommer 

 til Fyrene. 



En Fugl som Sortanden (Oidemia nigra) falder praktisk 

 talt lige meget (eller lige lidt) Foraar og Efteraar, henholdsvis 

 28 og 33. Hvorimod en Fugl som Rødstjerten (Ruticilla 

 phoenicnra) ganske vist viser sig hyppigt ved Fyrene ogsaa om 

 Foraaret (123 faldne i 83 Træknætter) og endogsaa enkelte Aar 

 talrigere end om Efteraaret, men dog i det store og hele maa 

 siges at være talrigst paa Nedtrækket, hvor der er faldet 589 

 Fugle. Der er her imidlertid slet ikke Tale om Massefald i den 

 Forstand, som det saas hos Lærker og Drosler; der er kun fal- 

 det 2,56 pr. Træknat om Efteraaret. 



Af disse spredte Eksempler vil det let kunne ses allerede 

 her, at man næppe er berettiget til at opstille almengyldige 

 Regler for Fugletrækket. 



Spørgsmaalet, om Lærken viser sig og falder ved alle vore 

 Fyr, kan lettest undersøges, som jeg har gjort paa Tabel 4. 

 Her ses det samlede Antal Fugle faldne ved de forskellige P'yr 

 i denne Aarrække. Der er sket Fald ved 49 af vore Fyr. Paa 

 det Kort, der ledsager Beretningerne, er afmærket 86 Fyr (eller 

 Fyrskibe). Der er altsaa et ikke helt lille Antal Fyr, hvor 

 Lærkerne ikke er faldet gennem denne lange Række af Aar. 

 Det kunde have sin Interesse at undersøge de Steder, hvor 

 Trækket er stærkest, hvor det kun er ganske svagt, og hvor det 

 slet ikke finder Sted. Det viser sig, at Stederne med stærkt Fald er 

 Jyllands Vestkysts sydlige Parti, Kattegat og Danmarks Sydspids. 

 1 den senere Fremstilling, hvor jeg forsøger at klarlægge Træk- 

 kets Retning , har dette Forhold med disse 3 begrænsede 

 Omraader sin overordentlig store Betydning. Uden her at 

 sondre mellem Foraars- og Efteraarstræk ses det tydeligt, at 

 følgende Fyr møder med høje Tal: Vyl 4896, Horns Rev 3313, 

 Gedser Rev 995, Lyngvig 836, Anholt 673, Schultz's Grund 358, 



