24 



først Fyreue med stærkest Fald, da det øjensynlig var dem, der 

 kunde sige mest om Trækket. Jeg har tidligere omtalt, at disse 

 Steder laa nede ved Jyllands sydlige Vestkyst, Kattegat og Ged- 

 ser Rev. Det maa anses for sikkert, at over disse Steder trækker 

 Lærkerne i alt Fald betydelig stærkere end over andre Egne 

 med Fyr. Det ligger da lige for at undersøge, om disse Steders 

 Træk staar i Forbindelse med hinanden ; altsaa om de Lærker, 

 der passerer f Eks. Vyl Fyrskib, ogsaa passerer Fyrene i Katte- 

 gat. Gennemgaar man en enkelt Aarsberetning, ser man hyp- 

 pigt Fald ved Vyl, Horns Rev eller Blaavand, men ikke Fald 

 i Kattegat, og man vil maaske straks være utilbøjelig til at tro 

 paa en bestemt Trækvej over disse Egne. Gaar man dybere 

 ind i Forholdene, er det i Virkeligheden anderledes. At der 

 falder maaske 4 Fugle en Nat ved Vyl, uden at der falder nogen 

 Fugl i Kattegat beviser intet, naar det drejer sig om saa faa 

 Stkr. Hvis der mange Nætter var faldet f. Eks. 100 Lærker ved 

 Vyl uden Fald i Kattegat, var Sagen anderledes. Det er ikke 

 de smaa Fald, men de store, man skal bygge paa. 



For at undersøge de Nætter, ved hvilke der antagelig er foregaaet 

 livligt Træk over Landet, har jeg optegnet dem, der viser Fald 

 ved mindst 5 Stationer. Det er i alt 42 Nætter. I disse 42 

 Nætter er der altid sket Fald ved nogle af Fyrene i Kattegat; 

 der gaar følgelig ikke noget større Træk over Landet, uden at 

 det berører Kattegat. I de 21 af Nætterne har der samtidig været 

 Fald ved Fyrene i Jyllands sydvestlige Hjørne, hvilket naturlig- 

 vis synes at kunne tyde paa en vis Forbindelse. Dette Forhold 

 er det imidlertid nødvendigt at undersøge nærmere, da Spørgs- 

 maalet er af saa stor Betydning for hele Studiet af Trækket. 



Vi bliver da nødt til først at se paa de meteorologiske For- 

 hold, da de sikkert spiller en betydelig Rolle. Hermed mener 

 jeg ikke, at de absolut skulde spille saa overmaade stor en 

 Rolle for det virkehge Træk; men de har stor Betydning for 

 Trækket ved Fyrene. Det er almindelig kendt, at Vejret skal 

 have en særlig Karakter, for at Fuglene viser sig ved Lyset. 

 Klart, stille Vejr bringer meget sjældent Fald. Trækket fore- 

 gaar sikkert nok; men Fuglene flyver saa højt, at de ikke iagt- 

 tages. Er Vejret derimod blæsende, mørkt, helst Taage eller 

 Regn, flyver Fuglene lavt og gaar mod Fyrene. Derfor har i 

 denne Fremstilling af Trækket Vejret en overordentlig stor Be- 

 tydning, især Vindretningen. 



