73 



ungarsk Ornilhologi, slutter sig hertil. Arbejdets sidste Del udgøres 

 af en Fortegnelse over de i Ungarn trufne 381 Fuglearter; ved hver 

 Art meddeles, om den er Trækfugl, Standfugl eller tilfældig Gæst; 

 man faar Oplysning om Artens Udbredelse i Ungarn, Tiden for 

 Ankomst, Afrejse og Yngletid. O. H. 



FUGLENE VED DE DANSKE FYR I 1916. VED R. HØRRING. 



(Særtryk af Vidensk. Medd. fra Dansk naturhisl. Foren., Bd. 69.) 



Faldet af Fugle ved Fyrene i 1916 har omtrent været normalt; 

 der har ikke været de store Massefald, der i saa høj Grad har præget 

 andre Aars Træk, f. Eks 1914. Der menes i alt at være faldet ca. 

 2000 Fugle. Som sædvanlig møder Fyrene i Sydvestjylland med 

 stærkest Fald, og dernæst kommer Kattegat. Krigen har øvet sin 

 Indflydelse ogsaa her; mange F3'r er slukkede og viser følgelig intet 

 Fuglefald. Fugle som Lærker, Stære og Drosler møder ogsaa i Aar 

 med de højeste Tal paa faldne. Af Fugle, der ikke tidligere er faldne 

 ved Fyrene nævnes Stormfugl (Fiilmarus glacialis), Graadyb 19 Sep- 

 tember og Turteldue (Turtiir auriliis), Vyl 9 Maj. Af Interesse er 

 ogsaa Faldet af Sort Rødstjert (Riiticilla titys), Vyl 30 April. Et 

 ret stærkt Træk af Broget Fluesnapper (Muscicapa atricapilla) 

 synes at være gaaet over Landet sidst i August og først i Septem- 

 ber, 26 August faldt der saaledes 9 ved Kjels Nor og 21 ved Hylle- 

 krog. Derimod synes Drosseltrækket efter Faldene at dømme at have 

 været svagt. Det væsentligste Fald af Lærker (Alaiida ariwnsis) paa 

 Foraarstræk er sket i Marts, dog er der allerede i Januar Fald af 

 41 J* og 3 5, ja 30 Januar møder endog med 110 faldne ved Horns 

 Rev. Efteraarstrækket er paafaldende svagt. Som en Kuriositet kan 

 nævnes, at en Spurv (Passer domestiens) 4 Maj faldt ved Skjoldnæs; 

 man skulde jo næsten forsværge, at Spurve ogsaa begav sig ud paa 

 »Mørketræk«. 



Blandt »Meddelelser om mindre almindelige danske Fugle« findes 

 en Meddelelse om Fund af en død Dværghornugle (Scops gin) 

 3 Januar 1917 ved Brønshøj; da Fuglen ikke bar Præg af at have 

 været i Fangenskab, og den heller ikke var kommet fra Zoologisk 

 Have, formenes det, at det er et Eksemplar, der har forvildet sig 

 hertil fra deres Ynglesteder i Sydeuropa. Det er første Gang, at 

 denne Art er iagttaget her i Landet. S. M. S. 



FUGLELIVET I RANDERS FJORDDAL. AF M. KLINGE. 



(Særtryk af »Randers Fjords Naturhistorie«. Bianco Lunes Bogtrykkeri 191S. i 



Som et Led i det nylig udkomne store Værk om Randers Fjords 

 Naturhistorie, har Forf. givet en Skildring af Fuglelivet, saaledes som 

 det former sig paa selve Fjorden og i dens mest umiddelbare Nærhed. 

 Man maa sige, at denne Opgave er løst særdeles smukt; det er en 

 Fornøjelse at læse den klare og livlige Fremstilling, der overalt bærer 



