74 



det sikre Præg af at hvile paa egne Iagttagelser. Forf. har tydelig nok 

 haft en dobbelt Hensigt med dette Arbejde, det har dels været Me- 

 ningen at give en almindelig faunistisk l^eretning; men det har ogsaa 

 været ham om at gøre at vise, hvorledes Fuglelivet tidligere har 

 været, og hvorledes nu Jagt, Ægplyndring og lignende Indgreb har 

 virket ødelæggende jiaa store Dele af Fuglebestanden; og samtidig 

 hermed fremhæves, hvorledes Fredning af et enkelt Sted har skabt 

 et næsten utroligt rigt Fugleliv indenfor et meget begrænset Omraade. 

 Det er navnlig ved disse Beretninger, at Værket faar sin betydelige 

 Interesse ogsaa udenfor den sikkert ret snævre Kreds af Ornitho- 

 loger, der faar det samlede Værk i Hænde. 



Hvor hensynsløs Ægplyndringen foregaar i Hættemaagekolonierne 

 faar man et levende Indtryk af ved at læse Beretninger herom. Igen- 

 nem lange Tider har H æt te m a age n (Lams ridibiindiis) beboet for- 

 skellige Lokaliteter i F"jorden. Kareholm og Ska 1 m st r u p Vig er 

 de oprindelige Kolonipladser, hvorfra igen andre Kolonier har taget 

 deres Oprindelse. I 1915 blev Kolonien paa Kareholm, der talte 

 »Hundreder af Maagepar«, bogstavelig talt fuldstændig plyndret. »Kun 

 ganske faa naaede at faa Unger og endnu færre at faa Glæde af 

 deres Yngel, thi næppe var Ungerne vokset til, for Liebhavere meldte 

 sig; de blev et let Bytte, saa længe de havde Vanskelighed ved at 

 hæve sig paa Vingerne.« Forholdene i 1916 skildres saaledes; »Da 

 Yngletiden 1916 nærmede sig, færdedes den som sædvanlig talrigt 

 ved Kareholm ; men det var næsten, som om den var tvivlraadig 

 om, hvorvidt den skulde bosætte sig eller ikke. Dog blev Forsøget 

 gjort, et lille Selskab paa 15 — 20 Par slog sig ned i Rørene paa Hol- 

 mens søndre Ende, Rede blev bygget og Æglægning paabegyndt, men 

 næppe var det sket, før Indsamling fandt Sted. Dermed var Fuglen 

 klar over Stillingen, den gjorde ikke noget yderligere Forsøg paa at 

 yngle, men trak bort, og Holmen laa nu øde for Maager til Skuf- 

 felse og Forbavselse for de mange Samlere, der gav Møde. Senere 

 hen ventede jeg at se dens Tilbagevenden i større Tal, men det blev 

 kun 5 Par, der indfandt sig i Begyndelsen af Juni og byggede paa 

 Holmens Nordende Dybere inde i Fjorden gik det ikke bedre. Der 

 optog Maagen sin gamle Yngleplads ved Stenalt Møllebæk i sædvan- 

 ligt Omfang; men der blev ingen Fred, og tilsidst forsvandt den 

 ogsaa derfra. Mere standhaftige var Fuglene i Skalmstrup Vig, hvor 

 Kolonien omfattede ca. 500 Par. De døjede Ufreden gennem flere 

 Uger; men hen i Juni Maaned blev det dem for broget, og de for- 

 trak alle som en. Foruden de 5 Par paa Kareholm kunde Fjorden 

 indenfor Udbyhøj da kun opvise en lille Koloni paa 7 Par, der 

 havde Boplads paa Odpold ud for Raaby Kær.« Hele den øvrige 

 Maagebestand søgte ud til Fjordmundingen til M el lem |)old e ne, og 

 her optraadte saa Ejeren Godsejer v. Buchwald resolut, idet han 

 forbød ikke alene Ægsamling, men ogsaa enhver Færdsel, og Resul- 

 tatet blev, at der ynglede ca. 3—4000 Par Hættemaager. 



Storm maage (Lams caiuis) findes ikke ynglende i Fjorden. 

 Hætteterne (Sterna himiido) er Ynglefugl paa Kareholm og Mellem- 



