50 



søgelsesrejse. Det er en Buepil af 13,9 Ctm.s Totallængde, be- 

 staaende at" et rundt 0,6 — 0,7 Ctm. tykt Skaft af en hvid, benet 

 Substans, vistnok Renshorn, i hvis ene Ende en flad 2,5 Ctm. 

 lang, 1,3 Ctm. bred og 0,i Ctm. tj^k Jernod er indkærvet og 

 yderligere befæstet ved en Jernnagle , som gaar gennem Odden 

 og Skaftets to Flige. Skaftets modsatte Ende er skraat afskaaret 

 og har øjensynligt været lasket til et længere Skaft (Stage), hvor- 

 ved hele Pilen har faaet en saadan Længde, at den kunde ud- 

 skydes fra en Haandbue (Langbue). Mere vides ikke angaaende 

 dette Fund. Da her jo kan have været Tale om 3 Former af 

 Ederfugle, nemlig: Somateria moUissima borealis, Som. moll. v-ni- 

 griim samt .S0777. spectabilis, hver med sin geografiske Udbred- 

 ning, havde det selvfølgelig været af nogen Interesse at vide, 

 hvilken af disse tre Former den paagældende Ederfugl tilhørte. 

 Spørgsmaalet om, hvorvidt Fuglen har været levende eller død, 

 da den blev funden, vil blive berørt i det følgende. M. H. t. 

 Tidsangivelsen maa erindres, at man kun véd, at Pilen blev 

 indlemmet i Samlingen i 1851 ; Fundet selv kan naturligvis ligge 

 baade et og flere Aar længere tilbage i Tiden. 



Den yngste, af mig hjembragte og nu til Nationalmuseet 

 skænkede, Pil er af ét Stykke Kobber, udhamret (sikkert koldt) 

 i et, nærmest firkantet, 0,.5 Ctm. bredt, 0,3 Ctm. tykt Skaft, som 

 i den ene Ende gaar over i en flad paa Midten knapt 0,2 Ctm. 

 tyk Od, hvis Længde er 2,6 og største Bredde 1,6 Ctm. Pilens 

 Totallængde er 10,7 Ctm. Skaftet er svagt tilspidset i den Odden 

 modsatte Ende. Medens Odden er omhyggeligt formet og til- 

 slebet, er Skaftet kun raat udhamret og har øjensynligt været 

 stukket ind i et sværere Skaft (Stage), der naturligvis har haft 

 en saadan Længde, at Pilen ligesom den først beskrevne har 

 kunnet udskydes fra Haandbue (Langbue). 



Paa hosstaaende fotografiske Billede af begge Pilene ere disse 

 gengivne i naturlig Størrelse sete saavel mod Oddens Flade som 

 mod dens skarpe Kant. Som det vil bemærkes, er Kobberpilens 

 Od afrundet bagtil, medens den ældre Pils Od bagtil er rethnet, 

 naturligvis et Fingerpeg i Retning af, at Pilene neppe oprindelig 

 stamme fra ganske samme Lokalitet. Den Bøjning, som Kobber- 

 pilens Oddespids viser, hidrører antagelig fra Stødet mod Fuglens 

 Brystben ved Pilens sidste Anvendelse. 



Hvad angaar et Spørgsmaal, som naturligt kan opstaa, om 

 hvorvidt Pilene ikke kunde tænkes i Stedet for at være Buepile 



