74 



mellem den og den almindelige Sumpmejse er ikke saa ringe, 

 at den kan overses. Da Inspektor Winge kun omtaler én Form 

 af Sumpmejsen i sin Fortegnelse over Danmarks Fugle, maa 

 Formen med det store Hoved jo ikke være opdaget og kendt i 

 Danmark; det skulde glæde mig at høre, om nogen anden har 

 iagttaget den; jeg har talt med flere om den, men hidtil aldrig 

 truffet nogen, der havde set den. 



Novorossisk -»/i? 08. C. I. AAGAARD. 



Adr Dpskselsk. »Union«, Amaliegade 33. 



Som bekendt gives der af Sumpmejsernes Gruppe et Utal af 

 Racer, der variere noget i Størrelse, i Udstrækning og Glans af 

 det sorte paa Hovedet, tildels ogsaa i Levevis og Stemme. At der 

 i Danmark af og til trælTes nogle af disse Racer, er der vel 

 ingen Tvivl om. Red. 



STOR STORMSVALE (Procellaria leucorrhoa) blev 18 Novbr. 

 f. A. sendt mig af en Borger i Aalborg. En Banearbejder 

 fandt Fuglen paa Banelegemet lidt Syd for Byen. Den var 

 levende, da han kom til den, men ude af Stand til at flyve. 

 Under venstre Vinge var et ret ubetydeligt Saar, som Fuglen 

 formentlig har paadraget sig ved at flyve mod en Telegraftraad, 

 hvilket kan have bevirket Tabet af Flyveevnen. Men udelukket 

 er det jo ikke, at den, som Tilfældet er med mange Fugle, der 

 har hjemme paa eller ved de store Verdenshave, har mistet 

 denne Evne, idet den tabte sit rette Element af Syne. Eksemplaret, 

 der en smuk, udfarvet Fugl, findes i min Samling. 



BJERGLÆRKE ("A/awrfa alpestrisj. I den af Hr. Viceinspektor 

 Winge afl'attede Fortegnelse over Danmarks Fugle anfører han 

 om Bjerglærken: »Faatallig og ustadig Vintergæst.« Denne Be- 

 mærkning passer ikke med mine Iagttagelser over denne Fugls 

 Forekomst her i Landet. Hvorledes Forholdet nu er, ved jeg 

 ikke, men sikkert er det, at i Aarene 1864—1878, i hvilket Tids- 

 rum jeg var Lærer i Lyngsaa Syd for Sæby, hørte den der til 

 de alleralmindeligste og stadigste Vintergæster og kunde daglig 

 fra sidste Halvdel af Oktober til henimod Maj, navnlig i strengt 

 Vejr, ses i Flokke paa Hundreder. Under saadanne Omstæn- 

 digheder kom de tæt til Huse og Gaarde for sammen med 

 Spurve, Kornverlinger, Gulspurve, Bogfinker og Kvækerfinker at 

 delikatere sig med det fra Laderne udkastede Ukrudtsfrø. I 



