80 



Saaledes iværksættes D3'relivets Udbredelse over hele Jorden. 

 Men de Dyr, der evnede en Tilpasning til de nye Omgivelser, blev 

 paa Stedet og deltog i Svingningen mod Nord, idet de stadig om- 

 formede sig og blev til nye Arter. Naar derimod Bevægelsen gik i 

 den modsatte Retning, mod Ækvator altsaa, vandrede Øst- og Vest- 

 formerne med den samme Lovmæssighed igen tilbage mod de tid- 

 ligere Klimatforhold. Dette skulde være Skemaet for Artsdannelse 

 og Udbredning. 



Medens Prof. Simroth arbejdede paa Materialet til den tidligere 

 omtalte Bog, var det ham paafaldende, at de store Indvandringer 

 af den sibiriske Nøddekrige, Niicifraga caryocatactes macro rhynchus 

 Br., til Tyskland paafulgte i Mellemrum, der svarede til Solpletperio- 

 dens Varighed, altsaa omtrent hvert 11. Aar. 



Tiden mellem to Solpletmaksima varierer fra 6 til 17 Aar, og 

 efter en lang lagttagelsesrække har Astronomerne fundet Middel- 

 tallet at være 11, i Aar. Det vil sige, at der paa Solen i omtrent 

 elleveaarige Perioder indtræder forskellige Forandringer, som har 

 Indflydelse paa Varmeudstraalingen til Jorden. Det har nu vist sig, 

 at den sibiriske Nøddekriges Indvandringer ret regelmæssigt svarer 

 til disse Perioder. I Aaret 1896 var der en stærk Invasion, og man 

 kunde derfor vente en ny i 1907, hvilket virkelig ogsaa indtraf. 



Slægten Nøddekrige er i Tertiærtiden opstaaet paa de nuværende 

 Alpers Sted under en nordgaaende Bevægelsesfase Nogle Former 

 udvandrede mod Sydost og Sydvest, medens en anden blev paa 

 Stedet og omformede sig til den almindelige Nøddekrige. Denne 

 har under Istiden ikke kunnet lade sig forskyde ret langt imod 

 Nord, men er flygtet til Sibirien, hvor den er endt som den der- 

 værende langnæbbede Lokalrace. Nu, ved Jordsvingningen mod 

 Ækvator, vender denne Form igen tilbage, og disse Vandringer, der 

 sk3'ldes den forandrede Solstilling og Varme, tiltager meget stærkt i 

 Masse ved Solpletperiodens højere Temperatur. At just Nøddekrigen 

 viser dette Forhold saa stærkt, skyldes de forholdsvis snævre Tem- 

 peraturgrænser, indenfor hvilke den formaar at opholde Livet. 



I ornitologiske Tidsskrifter angives Aarsagen til det forøgede 

 Nøddekrigetræk i Regelen at være Misvækst af Naaletræernes Frø; 

 ogsaa Brehm nævner dette. Prof. Simroth er af den modsatte An- 

 skuelse og tror, at denne Fugls periodiske Massetræk snarest frem- 

 kaldes ved en meget rigelig Frøudvikling hos dens Næringsplanter. 

 Da Naaletræerne til deres Frugtmodning for det meste behøver 

 flere Aar, ligger det nær at slutte, at deres Afhængighed af Solvar- 

 men omfatter større Perioder. Der kunde saaledes falde to rigelige 

 Frugtaar i en Solpletsperiode, og naar det første af disse fremkaldte 

 en vis Tilvækst af Nøddekrige, saa kunde det andet paa Grund af 

 den stærkt forøgede Bestand give det Overskud, der foraarsager 

 Masseudvandringen. 



Med Steppehønen, Syrrhaptes paradoxus forholder det sig rime- 

 ligvis paa lignende Maade. At Hønsene og særlig Fasanerne er for- 

 trængte til Østasien, fremgaar af Palæontologien, thi deres fossile 



