88 



at det blot var for at ryste Ringen af sig, at de gjorde det, men 

 jeg opfattede det den Gang saaledes, at Fuglen daarlig kunde 

 bære Zinkstykket, og saa var det jo Synd at besvære den 

 med det. 



Imidlertid fandt man paa at fremstille Aluminium saa bil- 

 lig, at det vilde kunne faa Anvendelse i det daglige Liv, og da 

 Aluminium er saa let og ikke angribes synderligt af Vejrliget, 

 besluttede jeg at gøre et Forsøg med det. I 1898 mærkede jeg 

 saa en Skallesluger (Mergns serrator^J, som to af mine Disciple^ 

 havde købt levende paa Viborg Torv, med en »Hønsering«; i 

 1899 blev 165 Stære mærket, og siden den Tid har jeg udstrakt 

 Forsøget til Rovfugle, Storke og Vildænder, foruden hvad jeg i 

 Ny og Næ har faaet fat paa af andre F'ugle. (Se D. O. F.s Tids- 

 skrift 1907 p. 144, »Ringfugle«, og Vidensk. Medd. fra Naturh. 

 Forening i Kbhvn. 1908 p. 127, »Teal in winter«). 



En Del af de mærkede Fugle er der kommen Underretning 

 om, og som Regel har Meddelerne været overordentlig elskvær- 

 dige med at give de fornødne Oplysninger om Fangsten. Dog 

 er der uden Tvivl omkommen adskillige Ringfugle, uden at jeg 

 har faaet det at vide. 



Paa Listen Side 86 — 87 vil man finde Mærkningsregnskabet 

 gjort op indtil Maj 1909. 



Og hvad kan man saa lære af denne Opgørelse? Hvilke 

 Fugle har givet de fleste Besvarelser paa Spørgsmaalet om, hvad 

 Vej de trækker, og om, hvor de rejser hen? Rovfugle og 

 Krikænder. Ja naturligvis, for de er stærkt efterstræbte, og 

 Krikænderne er dernæst ret tillidsfulde. At Storkene ikke har 

 givet mere end de har, kan maaske bl. a. komme deraf, at de 

 Folk i fjerne Lande, der har faaet fat paa Rmgene, ikke har 

 opfattet Betydningen af dem og derfor ikke har gjort nogen 

 Anmeldelse om dem. Og at Stærene har givet saa overmaade 

 faa Meddelelser fra Udlandet, er vel begrundet deri, at de ikke 

 jages i deres Vinterkvarter, som f. Eks. Krikænderne. 



Det er jo nemlig saa, at man altid maa være to om at faa 

 fremstillet en Melding om en Ringfugl: en Afsender og en Mod- 

 tager. Afsenderen søger maalbevidst Fuglen og frembringer 

 derved Muligheden for en Melding; Modtageren faar tilfældigvis 

 fat i Udsendingen og har det nu i sin Magt at skrive til Af- 

 senderen og derved gøre Muligheden til Virkelighed eller — at 



» Se Viborg Stiftstidende 13. Jan. 1899. - Karl Schmidt og R. Schneevoigt. 



