107 



Krop -due. Naar den obblæses er den en allen lang, dog 

 kand mand nept see hovedet paa den. 



Kortsnabel, har et lidet stakket neb, ej større end et byg- 

 korn, og store røde øjne. 



Falk. Der er Gaase-falk^ — Gir-falk^. 



Fiske-falk eller Fiske-juder^, kand i en hast optage en 

 Karpe, ihvor stor hun er, item Gedde eller anden fisk. Er mere 

 hvid under halsen eller bugen end en høg, men noget større. 



Finke. Fringilla. Bogfinke. — Est Viridis Grønfink* — 

 Vireosangvinea, sev Pyrrhiila, Bulfink, A. Riibicilla Blodfinke^ 

 — Candida, hvidfink '^. — Torqvata Ringel[?]fink^ — Av- 

 rivitis sev Chloris Guldfink ^. — Linaria Hørfinke ^. — Coc- 

 cothravstes. Kirsebærfugl (Jonst.) — Stillits eller Distelfink. Car- 

 diielis. — Nellefink. Miiscipeta^^. — Skov-snee- vinterfink. Fr: 

 montana, hyherna, nivalis^^. 



Hassel- eller Birkhøns^^ ere noget mindre end Urhøns, 

 haver temmelig langt neb, formængde farver i fædrene, graa, 

 hvide, røde-brune. De opholde dem altid i stort lyng eller tykke 

 buske om haver; fanges ej anderledis, end at de skydes, men 

 ere ikke gode at komme til; thi mand kand ej see dem før 

 mand er oven paa dem og de flyve op, hvorfor Skytterne passe 

 heel vel paa, hvor de falde igen, efterat de ere førstegang op- 

 fløjne, saa kand de komme dem saa nær som de ville. De sky- 

 des baade vinter og sommer, dog de ere vare^^, saaat mand faar 

 dem meget sjelden at see. Godwit A. som de vare et slags 

 gode Viter. 



Hejrer, ere et slags Røde^*. ere store med store sterke beene, 

 som ere saa søde at de lokke fiskene til sig for hvilke det er 

 meget skadelig; ere blaa paa fjererne med lange neb. Et andet 

 slags Skidhejrer eller Vandspøjter^^, ere større paa kroppen end 



' Maaske^^ Gaaseørn o: Havorn. - o: gierfalckr (Norr. Beskr.) ^ gerfalk 

 el. geirfalk (geir ^^^ Spyd) o: Jagtfalk. ^ ::^ Flodoini. Fiskefalken kaldes i Norr. 

 Beskr. ogsaa gjur, hvormed juder er beslægtet (jvf. oldn. gjo6r). (I Ordb. fin- 

 des iovr. : »Fiskegyde, Larus, piscatoi-, avis«). * Er vel Svensken. * Pyrrhula 

 og Rubicilla begge ^ Dompap. I Ordb. findes: »Rodfinke, Kubicilla«. ® Maa- 

 ske Snespurven. 'Muligt Ringdroslen. ** Vistnok Svensken (L/g'urmi/s c/i/or/s} ; 

 engelsk goldfinch = Stillits. ' Graasisken (Cannabina linaria) eller Irisk. 

 ^° Maaske Fluesnapper (Miiscicapa). '^ Skovfink -^ Skovspurven, Sne- og Vinter- 

 fink — Snespurv. ^'- Rimeligvis Agerhøns; godwit ^ Kobbersneppe. ^^ o: sky. 

 " Beskrivelsen sammenblander de rode og de blaa Hejrer, de første er sikkert = 

 Rørdrummer. '^ o: Fiskehejre, om hvilken O. Fr. M iiller bruger Navnet Skidhejre. 



